1288 



havkegIs. anser leucopsis. 



M 



Äggets längd 



D tjocklek 



» spets 



3) reducerade längd, 

 3) rektangel 



1 



2 



62,7 



71,3 



4:1,5 



51,5 



21,2 



19,8 



1,51 



1,38 



2602 



3672 



Äffg: 71,5—75X46—48, COLLIN. 



Synes regelbundet komma till Julianeliaab nnder bortflytt- 

 ningen, Holb^ll. Besöker regelbundet S. Grönland. Man skall 

 hava fått ägg från någon trakt av Grönland, Reinhardt. 



Ar på Island talrikast i SV. delen, men ej heller sällsynt i 

 Nordlandet; kommer under flyttningstiderna i stor mängd i med- 

 let av april, uppehåller sig i dalarna, pä ängar och fält tills emot 

 slutet av maj, försvinner dä och återkommer till kusterna i början 

 av sept. och lemnar ön i medlet av okt. Hon är lätt att tämja 

 och blir temligen gammal, Faber. Thienemann säg henne i stora 

 flockar komma i riktning från Grönland till Islands N. och NV. 

 kust, Naumann. Erhållen med ägg från Island 2 gånger; kallas 

 Rhota efter lätet; köttet är utmärkt; hon kommer i stora floc- 

 kar tidigt på våren till Nordlandet, enl. Mohr, 1786. 



Pä Färöarna sällsynt, kallas Brangaas, H. C. Muller; 

 erhållen i juni 1864, !§ 1867 och d. \\ Collin. 



Träffad pä Spetsbergen, O. Torell. Erhållen i Bellsund 

 1858, finnes i museet i Lund, Quennerstedt. Exemplaret är 

 tydligen ditfördt av Torell. Flockar sedda vid Rotjesfjell; på 

 Barents land. Hon är temligen sällsynt, Nordenskiöld, 1880. 



Erhållen i Ostfinmarken, Rasch, 1838. En gång på Angsnjes 

 i Nsesseby, Sommerfelt, 1861. I Ö. Finmarken ej talrik, Schra- 

 DER. Synes hava erhållits frän Norge på Brunnichs tid, 1764. 

 Norges kust besöker hon under flyttningstid, men endast fåtaligt. 

 Ett par infann sig årligen 1873—76 och häckade på Borgevar 



i Lofoten; ägg 70x47, enl. Collett. Erhållen under flyttning 

 vid Ranenfjord, Q6° 10' n. br., Stejneger, 1873. Pä Jäderen 

 om hösten, Bahr. Erhållen vid Bergen d. V 1864, Collett, och 

 d. \° 1879, samt pä Karmöen d. h 1877, Stejneöer, 1880, Vid 

 Christiansand våren 1867, Collett. 



I Sverige temligen sällsynt, har icke här träffats häckande. 

 Frän Lappland var hon möjligtvis känd av Linne; jemför båda 

 upplagorna av hans Fauna. I trakten av Upsala vår och höst 

 sällsynt, Mesch, 1844. I trakten av Karlstad sällsynt, flere er- 

 hållna på våren, en i slutet av april 1847, Cederström. Även 

 omnämnes hon från Venerns kust av Håmmargren, 1853. En gam- 

 mal hane erhållen från Stockholms skärgård den 18 maj 1852. 

 Enligt berättelse av Baron Th. Ehrenkrona skola tvenne ex. fun- 

 nits till salu på torget i Linköping 1834; för övrigt okänd här. 

 enl. meddel. av Lundborg. 



Från Bohuslän ej känd av Malm; sedd der i slutet av sept., 

 enl. meddel. av Kolthoff, som även träffat henne i trakten av 

 Kalmar. Naumann säger, att hon förekommer i Sverige i ej ringa 

 antal. Kommer under mars månad till Skåne, uppehåller sig der 

 kort tid; i slutet av sept. eller början av okt. i stora(?) skaror, 

 håller sig då vid kusten eller å sädesåkrar, Nilsson. I NÖ. 

 Skåne mera skygg än Prutgåsen; ensamma individer kan man 

 vara säker att få skjuta. I sept. till okt. samla de sig i stora(?) 

 skaror; tusenden av båda(?) arterna skjutas, Gadamer. För övrigt 

 visar hon sig temligen sällan. Under lindriga vintrar övervintrar 

 hon stundom i Skåne, såsom vid Trolle-Ljungby, der hon betade 

 på brodden, Wallengren, 1854. På flyttning i trakten av V. 

 Vram, Lilljeborg. I febr. 1872 sågos 3 st. vid Vedelsbäck, enl. 

 meddel. av C. Möller. Erhållen i Tomarp d. 18 1853, enl. meddel 

 av EuRENius. Skjutes högst sällan vid Skånes Ö. och S. kust. 



