STJERTAND, ANAS ACUTA, 



1381 



I N. Amerika över allt vid arktiska oceanens kust och S:t 

 Lawrence talrik, häckar, Matschie, Ziemer, 1885. Iakttagen cl. 

 B^— I 1852 i Wellington Cannels, var talrik, drog söder ut, Cormick, 

 Petermann (1855). Häckade d. V', V 1858 i Saskatchewan, Bri- 

 tiska N. Amerika, Blakiston, 1862. Träffas i Red river till Hud- 

 son's bay, Mackenzie, Blakiston, 1863. På Vancouver-ön, R. 

 Brown, 1868. Allmän vid Atlantiska havets kust till S. Texas, 

 Dresser. I Utah, Allén, 1860. I sydstaterna om vintern; å 

 S:t John's river i Florida ej allmän. Allén, Å Indian river i 

 otalig mängd, Maynard, Dresser. I Georgia enl. 'White', Ger- 

 hard, 1855. Flyttar över Illinois; stannar stundom om vintern i 

 dess sydliga trakter, Ridgway, 1871. Häckar i N. Illinois i kärr- 

 trakter med större öppna vatten, Nehrlin(i, 1885. Allmän i Cen- 

 tralamerika om vintern på Duenas-sjön; flyttar norrut i mars, Scla- 

 TER, Salvin, 1859; Jalopa, Mexiko, Sclater; en o^ d. t på Wa- 

 basch, Pr. Max v. Wied, 1859. Centralamerika till Costa Rica, 

 Lawrence, häckar omkring d. ^f eller senare; har bo av torrt 

 gräs bland starr. Då föräldrarna äro borta^ äro äggen täckta av 

 dun och fjädrar. Agg 6 — 10—11. Hon förtär rötter av Equise- 

 tum^ flyttar i sept, köttet är godt, Dall^ Bannister, Dresser. 

 Kommer till Cuba och de övriga Antillerna årligen i stor mängd, 

 finnes här från okt. till apr. Flygten är snabb; köttet smakligt. 

 Födan utgöres av frön m. m., se här nedan, Gundlach. 1875. 

 Säges vara träffad på Jamaica. Gosse^ 1847, Albrecht. Porto- 

 rico, Gundlach, 1874 — 78. Vid Panama, Lawrence. Belize i dec, 

 Sclater, Salyin. Kartago i Costa Rica^ A. v. Frantzius. 



Från Canada till Brasilien, Burmeister, ScsLEaEL. Före- 

 kommer vid Sitka; Vancouver-ön, Brown. Yuma, Coues, samt 

 flere inre delar av N. Amerika, Dresser, m. fl. 



Stjertanden håller sig både på större vattendrag med fritt 



Sund ev all, S^vensha foglarna, forts, af Kinh e rg^ 1881-6, 



vatten och bland vass och på grundt vatten, der den kan nå 

 bottnen med näbbet. Besöker havet och flyttar i större eller 

 mindre flockar och slår sig ofta tillsamman med andra arter av 

 Änder. Flyttade i mars, ofta 60 par och deröver, tillsamman åt 

 S. i flock, vid flyttning åt N. oftare parvis, Jäckel. Hon är skyg- 

 gare än Gräsanden, isynnerhet under flyttning. 



De flyta på vattnet, bärande huvud och hals som en Svan, 

 med bröstet djupt, men stjerten högt. Ostörda bruka de, enl. 

 Lindblad, nicka mot hvarandra. Simmar och dyker väl; Glogier 

 påstår motsatsen. Då de gå^ hålla de stjerten upplyftad. Hanen 

 ruggar i juni och okt. och fäller under sommaren vingpennorna 

 på en gång och kan derunder ej flyga. Ungar och ruggande hanar 

 trycka starkt, Barth. När de lyfta, sprida de sig strax, Lind- 

 blad. Flygten är snabb och uthållande. 



Låter i lugnt väder höra ett icke oangenämt läte. Pallas. 

 Det tecknas med ^kvack' eller 'baak' eller 'kiyck'. v. Droste 

 säger, att honan ropar 'kvaik' eller 'kviente' och hanen 'krock' 

 eller 'kryck, krycka 



Födan är ofta lika med Gräsandens och utgöres av h varje- 

 handa vattenväxter, frön, unga skott och rötter, samt av insekter 

 och larver. I Lappland har man funnit henne förtära blåbär, 

 Vaccinium myrtillus^ i Böhmen frön av Polygonum amphibium^ P. 

 persicaria^ P. lapatliifolium, Rurnex (maritimusf), Filularia globuli- 

 fera och Dytiscus; vid ett annat tillfälle: frön av Cyperaceer^ Ca- 

 rex ambullaeea, Potamogeton^ Ranunciilus^ Polygonum hydropiper. 

 I Savoyen: småfisk, fiskyngel, små sniglar och andra mollusker, 

 vattenväxter. På Kuba: frön, maskar, insekter, larver, små rep- 

 tilier, mollusker m. m. 



Häckar oftast vid sött vatten och i myrar, men även på hol- 



218 



