SKEDAND. ANAS CLYPEATA. 



1419 



i Amoy. Torgföres talrikt i Hongkong, Swinboe, 1861. Å For- 

 mosa i mängd om vintern, R. Swinhoe, 1862—63. 



I Japan talrik, Temminck, Schlegel. En hona erhållen d. fg 

 1864 vid Häkodadi, Whitely, 1867; en ung hane träffades här; 

 allmän om vintern i Tokio; flyttande i Yezo, Swinhoe, 1875. 



Iakttagen i Saskatchewan, Hudson bay, d. V'; i Great Bear 

 lake; vid polcirkeln; Mackenzie, Blakiston, 1862—63. I Ge- 

 orgia, enl. White, Gerhakd, 1855, I Utah, Allén, 1872, och 

 andra inre delar av landet, Coues, 1874. Enligt Audubon i 

 Texas under vintern. I Wisconsin erhållen d. V 1863 av Th. 

 KuMLiN, enl. ScHLEGEL, 1868. I N. Illinois häckande i större 

 kärrtrakter, Nehrling, 1885; under sommaren; på flyttning och 

 stannar över vintern söderut, Ridöway, 1871. I Louisiana under 

 hela vintern, fl3^ttar i slutet av apr. eller midten av maj. Dres- 

 ser. Om vintern i Mexiko, Naumann. 



Förekommer pä Bermuda och, enl. Gosse, 1847, m. fl., på 

 Jamaica. På vintern å Cuba mycket allmän, Gundlach, 1861. 

 En hona träffad på Portorico av Hjalmarson, 1869, Sundeyall, 

 1869 — 74. På Antillerna talrik; under sept.— apr. på sött vatten. 

 Då de undersöka slammet, föra de huvudet åt sidorna; flygt snabb. 

 Drar i skymningen till vattendragen, Gundlach 1875 — 78. 



Från Alaska till Centralamerika; häckar vid sundet emellan 

 ön S:t Michel och fastlandet; Unaltaktik, Dall. I trakten av 

 S:t Michel talrik under maj, Bannister, Dresser. Mellan Norton- 

 sund och Kuskoquina ej sällsynt, Matschie, Ziemer, 1885. Häc- 

 kar i V. staterna, Cotjes, 1874. Duenas-sjön, Centralamerika, un- 

 der vintern; bortflyttande mot slutet av mars, Sclater, Salyin, 

 1859. Har även träffats i Nicaragua, Prins Bonaparte; Costa 

 Rica, Franzius. I Mexico erhållen, Schlegel, 1868. Bogota, 

 GouLD, Sclater, m. fl. 



I S. Amerika finnes A. platalea Vieill., hvilken liknar vår, 

 men anses för en skild art. 



På Sandwichsöarna, Hartlaub^ 1854. I Australien, Gould, 

 Schlegel, 1866. 



Skedanden liknar till sina levnadsvanor mycket Gräsanden. 

 Uppehåller sig mest vid sött vatten, men, såsom vi sett, ofta 

 även vid havskusten. Söker isynnerhet platser rikt bevuxna med 

 vattenväxter. Hon är mindre skygg än andra Änder och samlar 

 sig icke i så talrika skaror. 



Flygten är något mindre snabb än Gräsandens; uppskrämda 

 flyga de i en båge. Då de gå, bära de stjerten högt. Dyker 

 icke, om ej vid stor fara. Lätet hos hanen 'voak, voak', honans 

 'faak' eller 'fak'. 



Födan utgöres av samma slag som för flere andra Änder, så- 

 som vattenväxter, frön, om våren vatteninsekter, även ganska små; 

 dessutom mollusker, iglar, småfisk, daggmaskar och sniglar, Dres- 

 ser; på Cuba frön, fina växter, smärre vattendjur. På Irland fans 

 hos en i jan. växtämnen, hos en annan Littorina^ i nov. frön och 

 andra växtdelar; hos en Rissoa ulvce^ Littorina neritoides; hos 

 alla dessutom grus, Thompson, Degland. Kan nästan uteslu- 

 tande leva av små krustaceer, såsom förhållandet under lång tid 

 var uti zoologiska trädgården i Köpenhamn. Drar om aftonen 

 flockvis till dammar, der inga finnas på dagen. Tager födan 

 simmande eller vadande i vattnet. Då hon söker sin föda i vatten, 

 gör hon sidorörelser med huvudet och silar hvad hon får i gapet 

 genom de fina lamellerna. 



Till bostad för fortplantningen söker hon en plats nära vat- 

 ten, vanligtvis vid sött, stundom vid havskusten. Boet är vanligt- 

 vis doldt bland högt gräs eller av en buske. Det utgöres av en 

 håla i marken med grässtrån och ymnigt av egna dun. Hon 



