160 B. Kaalaas. 



brosis solum colore olivaceo vel viresceiite. Caulis ad 1 cm. 

 usque longus, crassus, rigidus, flexuosus, ramosus, radicellis in 

 caule primario multis, in ramis paucis et sparsis. Folia 

 caulimn sterilium distantia, fertilium subimbricata, fere trans- 

 versa, parva, caulis diametro œquilata vel (in caulïhus sterilibus) 

 minora, erecto-patentia — erecta et adpressa, rotundato-qua- 

 drata, ad V2 bifida, sinu acuto, lobis acutis integerrimis, 

 raro denticulatis. Cellulœ minutæ, angulatæ — subquadratæ, 

 pellucidæ — subopacæ, amhiiu toto hene et conformiter incrassatæ, 

 cuticula minutissime punctulata; corpuscula oleosa nulla. 

 Amphigastria pro more nulla^ nisi ad inflorescentiam, raro in 

 ramis sterilibus subulata vel squamiformia. Flores feminei in 

 ipso caule et in ramis longioribus terminales. Bracteæ 3-jugæ, 

 3-sticliæ, foliis majores, ad Ys bi-(tri-)fidæ, lobis acutis hyalinis, 

 integerrimis denticulatisve. Perianthia emersa, linearia — 

 anguste fusiformia, sæpe bicolora, seil. inferne viridia vel 

 purpurea, superne byalina, ore truncato subconstricto, cellulis 

 prominulis crenulato. Archegonia 10 — 17. Capsula oblongo- 

 globosa; spori purpureo-ferruginei, elateribus æquilati. Amenta 

 mascula in caule ramisve terminalia, fulva vel rosea; bracteæ 

 plurijugæ, imbricatæ, appressæ, foliis majores, iacurvo-concavæ, 

 ad ^/3 bifidæ, antheridiis solitariis. 



Forekommer i smaa tuer eller höbe paa mager, beist san- 

 dig eller leret jord, i lyngmark, ved skovstier og veikanter, 

 paa sparsomt mulddækte klipper og skraaninger, undertiden 

 over andre moser, paa kalk saavelsom paa kiselunderlag. Den 

 angives af enkelte forfattere ogsaa at forekomme paa raadne 

 træstammer, en forekomst, som jeg hidtil ikke har iagttaget. 

 Arten er udbredt over hele Norge fra det sydhgste indtil Salten 

 i Nordland (66^ 57'' n. br.) saavel østen- som vestenfjelds. Den 

 er langt hyppigere end foregaaende art og paa sine steder endog 

 ganske almindelig, saaledes f. ex. omkring Kristiania; paa 

 Yestlandet derimod synes den at være noget sjeldnere. Den 

 er hyppigst paa lavere liggende steder, men stiger ogsaa op 

 paa tjeldene indtil op i alperegionen. — Sandsynligvis fore- 

 kommer den ogsaa i Tromsø og Finmarkens amter, men herfra 

 kjendes fortiden intet voksested. Frugterne, der modnes i 

 juni og juli, er overalt hyppige. 



