Levermoseriies Helbredelse i Norge. 287 



Buskerud. Eker: Krogstaclelv (Br. november 1881), Mjøndalen 

 (Br.). 



S. Bergenhus. Stordøen: Fitje, i bække paa skifergrund (Ks.); 

 Hardanger: Varaldsø, i bække nær Varaldsø kirke (Ks.) og ved 

 Kjervik, paa skifer i temmelig stor mængde (Ks.). 



S. Trondh/jem. Trondbjem, i Ilselven fleresteds col. (Wf. no- 

 mber 1882). ' 



N. TrondJijem. Størdalen: Gjævingsaasen (Br.). 



125. J. lanceolata AVeiss., Schrad. 



1 Jungermania lanceolata Weiss. Plant, crypt. p. (1770); Scbrad. Samml. 

 Lief. 2, p. 4 (1797); Hartm. Skand. fl. ed. 10, 2, p. 1.35 (1871). 



Liochlæna lanceolata Nees., Gottsch. & Lindenb. Syn. Hep. p. 150 

 (1884). 



Vokser oftest i temmelig store, flade, mørkegrøiiiie tuer 

 paa fugtige og skyggefulde steder: paa sandig jord ved elve- 

 og bækkebredder, paa trærødder nær vand, paa raadne stubber 

 og træstammer, r sumpe og paa vaade klipper og stene af 

 kiselbergarter. Arten forekommer tios os især i den sydlige 

 del af landet, men gaar dog mod nord lige op til Bardodalen 

 i Tromsø amt (omtr. 69 o). Dens udbredelse synes derhos at 

 være afgjort østlig, idet den foruden paa nogle faa steder i 

 det nordenfjeldske Norge kun er funden paa Østlandet, men 

 liA^erken i Kristiansands eller Bergens stifter. Sandsynligvis 

 vil dog fremtidige undersøgelser paavise den i de østlige dele 

 af Kristiansands stift; derimod er det neppe troligt, at den vil 

 blive funden paa vestkysten, bvis flora allerede er forholdsvis 

 godt undersøgt. I overensstemmelse med artens østlige ud- 

 bredelse i Norge staar ogsaa den omstændighed, at den i Sve- 

 rige og Finland forekommer langt hyppigere end hos os, 

 medens den paa de britiske øer er meget sjelden. — Paa Øst- 

 landet forekommer den his I" og her, mest i fugtige skov- og 

 bergstrakter især i egnene omkring Kristianiafjorden, kun paa 

 enkelte steder, som f. ex. i Kristianiatrakten, synes den at 

 være noget hyppigere. I regelen holder den sig til lavlandet 

 og til aasrj^gge af ringere høide, men synes dog ogsaa at 

 kunne stige op til betydeligere høider. Saaledes er den fun- 

 den paa Filefjeld antagelig i omtrent 1000 meters høide, men 

 denne forekomst fremtræder dog mere som en undtagelse, da 

 den ellers ikke er funden i fjeldtrakterne i Norge. Den fore- 

 kommer næsten altid med kalke og hyppig ogsaa med frugt. 



