360 B. Kaalaas. 



parva, incurvata, adpressa, subulata, kic illic a cellulis singulis 

 ciliata, rarius bifida, flores femineos versus lanceolata et in 

 medio lateris dentem majorem gerentia. Perichcetia prope bi- 

 furcationem caulis et ob innovationem ejus sæpe dorsalia; 

 perianthium nudum, erectum, folia proxima vix superans, pyri- 

 forme vel ovatum, eplicatum, ore lato lobato, lobis dentatis. 

 (Efter Limpr. paa det anførte sted.) 



"Vokser paa stene og klippegrund i bække og ved disses 

 bredder, sjeldnere i sumpe, helst paa kalkboldigt underlag og 

 paa skifere. Denne varietet synes at have sin største udbre- 

 i den arktiske del af landet, især i Tromsø amt, hvor den er 

 paavist paa mange steder, men forekommer ogsaa i den cen- 

 trale del af Norge mod syd indtil Dovre (62° 37' n. br.), her 

 dog som det synes sjeldnere. Den synes især at høre hjemme 

 i den øvre del af skovregionen, men forekommer ogsaa i alpe- 

 regionen. Frugter træfies sjelden, derimod synes kalke at 

 være hyppige. 



Følgende voksesteder kj endes: 



Tromsø. Nordreissen: Gabrus, i vidjebeltet; Tromsø, cfr. og^ 

 paa Fløifjeld (H. Holmgren); Maalselvdalen: Vassbrun, col., mellem 

 Sverrevold og Kongslid, col., Sverrevold (H. Holmgren); Bardodalen: 

 Sundlid, Bergkletten, Rubben og Middagsfjeld (alt if. Arn. Leber- 

 mosstud. p. 36) 



Nordland. Ofoten: Bombakfjord, paa et fjeld, coL (E V. Ek- 

 strand if. Arn. p. d. anf. sted). 



N. TrondJijem. Størdalen: Sæteraas (Br.). 



S. Trondhjem. Trondhjems omegn: Bymarken (Hg.); Opdal: 

 Skjørstadlien, 9 C^^^-)) orginalexemplarer. 



Af Limpricht er J. subcompressa opstillet som en egen art, 

 men neppe med rette; den er sikkerlig blot en vandform at 

 den yderst polymorfe J. MiiUeri, fra hvilken den skiller sig, 

 foruden ved sin betydehgere størrelse, især ved de mod hver- 

 andre sammenlagte blade og de næsten hele perichætialbracteer. 

 Overgangsformer mellem de to her opførte varieteter af Jl 

 MUlleri forekommer ialfald. 



