382 B. Kaalaai. 



S. Bergenhus. Stordøen: ved Lervik, hyppig (Ks.); Hardan- 

 ger : Rosendal i Kvinherred çf^ (Ks.), Skjelnæs paa Varaldsø (Wf.), 

 Osedal i Ulvik, col. (Somf.), Eøldal (Kr.): Nordhordland: Haus, 

 fleresteds, f. ex. Lone (Kr.), Radø i Manger (Wf.), Bøgevold og 

 bøgeskoven i Seim, col. (Wf.). 



N. Bergenhus Nordfjord: Skjærdalen i Gloppen, col. (Wf.). 



Kristian. Valders: Bruflat i Aurdal, ofr. (N. Moe), Kvams- 

 kleven, cfr. (M. BL); Gudbrandsdalen: Listadaas i S. Fron (Kr.). 



Dovre. Udea nærmere angivet sted (M. Bl. 1841), Fokstuen 

 (M. Bl.), mellem Sprenbækken og Kongsvold, cfr. (Kn.). 



Romsdal. Søndmøre: Ørsten i Volden, almindeKg, col. og 

 Aalesund, col. (Ks.); Romsdalen: Setnæsfjeld (Ax. Bl,), Veblungs- 

 næs (Ks.), Moldeheien, col. forma (Ax. Bl.) og Molde (Ks.). 



8. Trondhjem. Trondbjems omegn : Ilsviken, col. (Wf.) ; 

 Strinden: Vendfjeld i Mostadmarken (Angstr. 1836), Hommelvik 

 (Hg.). 



Nordland. Rånen: Ramflaa i Hemnæs og Mo (Am. if. Leber- 

 moosst. p. 37); Salten: Bodø, forma (Zett. if. Arn. p. d. anf. st.). 



var. ß. gracillima (Sm.) Lindö. 



Jungermania gracillima Sm. Engl. Bot. t. 2238 (1805). 

 Jungermania crenulata i. gracilli)na Hook. Brit. Jung. t. 37 (1816). 

 Jungermania Gentliiana Hüben. Hep. Germ. p. 107 (1834); Hartm. 

 Skand. fl. ed. 10, 2, p. 135 (1871). 



Nardia gracillima Lindb. Hep. in Hibern. lect. p. 530 (1874). 

 Nardia crenulata ß. gracillima Lindb. Muse, scand. p. 8 (1879). 



Forekommer paa lignende lokaliteter som hoved arten, for- 

 nemmelig dog paa lerjord. Den kjendes hidtil kun fra de 

 laveste egne af det sydlige Norge, dog saavel fra det østen- 

 fjeldske som fra Vestlandet; paa Østlandet gaar den mod nord 

 indtil Aadalen i Buskerud (61 ° 10' n. br.) og paa vestkysten 

 til Søndmøre (omtr, 62V2° n. br.). Den synes saaledes baade 

 at være sjeldnere end normalformen og at have en mere ind- 

 skrænket udbredelse end denne, skjønt det er troligt, at den 

 forekommer længere mod nord end hidtil bekjendt. Den synes 

 at være meget sjelden med kalke og frugt. 



De hidtil kjendte voksesteder er: 



Jarlsberg og Laurvih. Laurviks omegn: Hedrum (Kr.), Sol- 

 berg m. fl. st. (Jg.); Sandefjord: ved Breidablik eg mellem Lasken 

 og Gogsjø, cfr. (Jg.); Sande: ved Klevjer, col. (Kn.) ; Skouger: 

 Kobbervik ved Drammen (Kr.). 



