Levermosemes ndbredelse i Norge. 389 



mellem Østland og Vestland. Den er endnn ikke paavist paa 

 fjeldene i Sætersdalen og paa Hardangervidden, men det er 

 neppe tvilsomt, at den ogsaa forekommer ker mangesteds. 

 Sandsynligt er det ogsaa, at den ved kysten gaar længere mod 

 syd og øst i Lister og Mandals amt end ovenfor nævnt, maaske 

 til Lindesnæs, men fra disse lidet undersøgte egne kjendes 

 kidtil intet voksested. Nardia compressa er hyppigst i Stav- 

 anger og de bergenkusiske amter, i enkelte strøg her endog 

 temmelig almindelig, mest paa fjeldene, men ogsaa paa lavere 

 steder lige ned til havet, Nordenfjelds synes den at blive 

 meget sjelden og åndes mest i nærheden af kysten. Paa fjel- 

 dene i det sydhge stiger den op til mindst 1250 meter over 

 havet og træffes undertiden i bække fra snefonner. Den synes 

 at være en afgjort vandplante, der allerbedst trives under 

 våndet, ofte i meget stride elve, hvor man ellers kun træffer 

 faa levermoser; paa grund af denne voksemaade oversees den 

 sandsynhgvis ikke sjelden. Arten frembringer som det synes 

 yderst sjelden frugt. 



Voksesteder: 



Stavanger. Jæderen: Ekersund (Br.); Ryfylke: Frafjord i Høgs - 

 fjord (Br.), Bergestakken i Fossan (Ks.), Lyse, i elven (Ks.), Lid- 

 fjeld i Sand, paa vaade klipper (Ks.), Vikedal, i bække fleresteds i 

 mængde (Ks.), Bratlandsdalen (Br.). 



S. Bergenhus. Stordøen: Tyseskaret, i bække, fodlange former 

 (Ks.); Hardanger: Luren sæter i Husnæs, i elve almindelig (Ks.), 

 Rosendal i Kvinherred, i elven (Ks.), Røldal, mangesteds blandt 

 andet i Valdalen (Kr.); Voss: Borddalen (Rn.); Gruldfjeld i Sam- 

 manger; mangesteds (if. Hartm. Skand. fl. ed. 10, 2, p. 129, Kr.); 

 Bergens omegn: SmaamøUedammene (Wf.), Ulrikken, i damme (Wf.) ; 

 Nordhordland: Jerfjeld og Kalsaas i Hammer, hyppig (Ks.), Radø i 

 Manger (Wf.). 



N. Bergenhus. Sogn : Midtunvaag i Evindvik (Wf.) ; Nord- 

 fjord: Daviken, meget hyppig f. ex. Rugsund, Kraakevaag (Wf.), 

 Tuva, i sumpe (Wf.) og Raudalskammen, i snebække 900 meter o. 

 h. (Ks.), Skjærdalen og Eikenæshesten i Gloppen, cfr., her meget 

 alm. til 700 m. o. h. (Wf., Ks.). 



Bratsberg Telemarken: Blefjeld (if. Hartm. Skand. fi. ed. 10, 

 2, p. 129), Heggestøl i Vinje, cfr. (Jg.). 



Busherud. Hallingdal: Bjøberg i Hemsedal, mangesteds i elvene, 

 mer end fodlang (Ks.) og paa fjeldvidden under Raubergskarven, 

 mangesteds i elve, indtil 1250 meter o. h. (Ks.). 



Kristian. >ilefjeld (M. B. 1839); Valders: Bergsfjeld i Vang 

 (M. Bl. 1839). 



