LeA^ermosernes udbredelse i Norge. 397 



Vokser paa sandig og sandig-leret jord, ved randen af veie 

 og grøfter paa kiselrigt underlag. Til udseende og i tuedan- 

 nelsen ligner den særdeles meget foregaaende art, med hvilken 

 den undertiden vokser sammen, dog er dens voksemaade gjerne 

 noget mere spredt. Da arten først er opdaget for faa aar 

 siden, er dens udbredelse inden vor flora endnu ikke kjendt 

 med synderlig nøiagtighed. Sikkert er det, at den forekommer 

 ikke sjelden i de laveste egne af det søndenfjeldske Norge, 

 især langs Skagerakskysten og Kristianiafjorden. Temmelig 

 sikkert maa man ogsaa antage, at den fuldstændig mangler 

 langs vestkysten, ialfald i de strøg, der ligger nærmest havet, 

 da ingen voksesteder her er paaviste. Derimod synes den at 

 forekomme saavel i fjeldtrakterne i den mellemste del af landet, 

 dog ikke i alperegionen, som i de nordlige egne af Norge helt 

 op til Talvik i Finmarken (omtr. 70 ° n. br.). Exemplarerne 

 fra alle de sidstnævnte voksesteder er imidlertid temmehg 

 usikre og henførte til denne art med nogen tvil; det turde 

 maaske blot være former af Nardia hæmatosticta, der utvilsomt 

 staar denne art særdeles nær^). — Det kan altsaa enten an- 

 tages, at Nardia insecta har omtrent samme udbredelse i Norge 

 som Nardia Jiæmatosticfa, det vil sige : forekommer i det sønden- 

 og nordenfjeldske saavel i lavlandet som i fjeldtrakterne, dog 

 meget sjeldnere end den sidstnævnte, eller at den er en over- 

 veiende sydlig og østlig art, der kun forekommer i de laveste 

 egne af det sydøstlige Norge. Jeg skulde være tilbøielig at 

 tro, at den sidstnævnte antagelse er den rigtige, men den 

 endelige afgjørelse af dette spørgsmaal faar overlades til frem- 

 tidige undersøgelser. 



Nardia insecta synes som regel at forekomme med frugter, 

 der udvikles om vaaren. 



1) Bladene hos Nardia insecta er slet ikke altid indskaarne, især paa 

 de fertile stilke kan ofte de øverste blade være ganske runde eller 

 blot svagt indtrykte i spidsen, medens de nedre er kløvede næsten 

 til midten. Paa den anden side kan bladene bos N. hæmatosticta 

 ofte have en temmelig dyb indbugtning i spidsen. G-rænsen mellem 

 disse arter bliver derfor mangen gang temmelig vanskelig at trække, 

 især da frugtens bygning er temmelig ens bos begge. Det er over- 

 hovedet et spørgsmaal, om ikke Nardia insecta blot er en varietet 

 eller maaske underart af Nardia hæmatosticta. 



