Levermoseriies ndbredelse i Norge. 423 



fusca — fere nigra. Cailles filiformes, humifusi vel adscen- 

 deiites, parum ramosi, ramis æquialtis, conformiter foliosi, 

 radicellis raris, purpureo-violaceis. Folia densa, æquimagna 

 et æquidistantia, patentia vel fere sub angulum rectum ex- 

 stantia, basi angustata decurrentia, concava, ovato-rotundata, 

 ad Vs incisa, incisura acuta vel obtusiuscula, segmentis obtusi- 

 usculis, incurvulis, marginibus planis" Cellulce minutæ, opacæ, 

 in toto folio fere æquimagnæ, præcipue ad angulos valde 

 incrassatæ, corpuscula oleosa 2 — 4 nidulantia, ovalia — ovali- 

 globosa, includentes, cuticula lævis. 



Perichætium terminale, parum prominens, obovatuni; brac- 

 teæ paucæ (ad 4), foliis duplo majores, late rotundato-ovatæ, 

 ad Ye — Vs incisæ, sinu acuto, lobis obtusis, intimæ basi connatæ, 

 convolutæ. GaJyptra apice irregulariter rupta, cellulis rect- 

 angularibus — rotundatis, inferne pluristrata, basi arcbegonia 

 sterilia circumdata. Seta vix millimetro longa, crassa. Cap- 

 sula globosa, nigro-brunnea, fere ad basin quadrivalvis, valvulis 

 ovalibus,^ strato intimo fibris semiannularibus carente. 



Planta mascula gracilior; androecia apicem tenentia, parum 

 conspicua; hracteæ forma et structura foliorum sed majores; 

 antheridia 1 — 2 in axilla, magna, ovali-globosa, stipite crasso 

 æquilongo. 



Vokser fornemmelig i fjeldtrakter paa fugtige eller perio- 

 disk overrislede, fladtskraanende klipper af kiselbergarter (gneis, 

 granit, skifere o. s. v.) og danner oftest meget kompakte tuer 

 af en brunsort farve. I habitus og voksemaade ligner den 

 meget foregaaende art, men tuerne er mindre glinsende og 

 mindre mørktfarvede. Sædvanlig ledsages den af Andreæa 

 alpestris, A. obovata eller A. alpina, moser, som den ved en 

 flygtig betragtning noget ligner i habitus. iVrten synes i Norge 

 at tilhøre døn alpin-atlantiske flora, idet den hidtil kun er paa- 

 vist paa fj eldene i Vestlandets fjordegne, fra Lyse i Ryfylke 

 nordover til Gloppen i Nordfjord ') (61 ° 50' n. br.). Paa 

 enkelte steder, som f, ex. i Ryfylke, forekommer den noget 



') Fra Størdalsfj eldene i N. Trondhjems amt har jeg seet nogle faa 

 exemplarer af en sort Cesia, samlet af M. BL, der muligens er C. 

 alpma, men da materialet er saa sparsomt og exemplarerne sterile, 

 er bestemmelsen usikker. 



