BRÆOSCILLATION I NORGE 1902. 



195 



den ender i en lodret væg; saaledes var ogsaa forholdene som- 

 meren 1901 ifølge meddelelse af Ole Lilleøien, men der fandtes 

 da ingen kalvis i våndet, Kalvis saaes heller ikke, da jeg 23 

 august 1902 passerede Mjølkedalen. 



Fra strøget nord for Jotunheimen, Lesjeskogen, har føreren 

 Edv. Mølmen meddelt følgende: Vinteren 1901 — 02 var saa 

 usædvanlig med hensyn til nedbørmængde, oftest som sne, men 

 til sine tider ogsaa med regn, og uveir, at en 92 aarig kone 

 ikke kunde mindes en saadan vinter. Sneen gjorde stor skade 



Uranaasbræen (punkteret) seet fra turistveien lige paa odden under 

 Fleskenaastinden. Efter skisse af forf. 25 aug. 1902. 



paa hustage og i skog. Paa fjeldene var en stor mængde sne. 

 Vaaren 1902 var meget kold og sen, saa sneen endnu i midten 

 af mai laa jevnhøi med skigarene. Sommeren 1902 var meget 

 kold, saa sneen laa ned i lierne længe udover. Elvene har hele 

 sommeren igjennem holdt sig forholdsvis store som følge af 

 den betydelige snemængde. De tre smaa Mølmsvand, ca. 3000 

 f. o. h., var islagte endnu i midten af august, og kun de skar- 

 peste rander omkring var snebare en fjorten dage tidligere. 



