196 P A. ØYEN. 



I mands minde har fjeldet ikke været saa snebedækket paa 

 den tid af aaret. Paa gamle bræer, hvor man sommeren 1901 

 kunde se indtil to meter høie stene, var isommer intet spor at 

 se af disse. 



Ingeniør Large meddeler fra sommeren 1902, at 6 juli var 

 der snestorm paa Snehætten, og paa Istjernet laa tykke isflag; 

 7 juli saa han botnsøerne paa Snehættens nordlige side helt 

 isbelagte, og 9 juli laa der sne paa Hareggen. 



Om Rondetrakterne har Ole Næsset givet endel 'oplysnin- 

 ger: Sommeren 1901 var der næsten ingen sne igjen i Ron- 

 derne; alle fonner var meget mindre, end de pleier at være, 

 og det samme var tilfældet med den bræ, som ligger 

 ved foden af Høgrond. Flere steder, hvor der pleier at være 

 store fonner hele sommeren igjennem, fandtes sommeren 1901 

 ikke spor af sne. Sommeren 1902 derimod var der meget sne 

 i Rondetrakterne med store fonner her og der; tildels kom der 

 ogsaa i sommerens løb nysne, der laa flere dage itræk. 



Ingeniør Large fandt 4 juli 1902 våndet, Rondevandet, paa 

 Rondeslottets nordlige side aldeles tilfrosset. 



Fra Romsdalen beretter Erik Norahagen, at bræerne inden 

 denne egn sommeren 1901 var saa smaa, som de vel i mands 

 minde nogensinde har været, medens de derimod sommeren 

 1902 har vokset i den grad, at man lidet eller intet kunde se 

 af den virkelige isbræ. 



Fra Hornindalsfjeldene har føreren Hans Raftevold med- 

 delt, at paa grund af de store snemasser forrige vinter og paa 

 grund af den kolde sommer var isommer isbræerne paa høi- 

 fjeldene rundt om dækket af sne. Paa Raftevold var snehøiden 

 vinteren 1902 ca. 2,5 meter, og det antages, at snemængden i 

 høifjeldene var henimod det tredobbelte. 



Ved den nordlige del af Jostedalsbræen synes forholdene at 

 have artet sig paa en noget afvigende maade. Thor Greidung 

 meddeler nemlig, at bræerne sommeren 1901 tråk sig tilbage 

 med kjæmpesteg, og at de heller ikke sommeren 1902 gik saa 



