BRÆOSCILLATION I NORGE 1902. 197 



lidet tilbage. Paa Jostedalssiden synes bræen i de to sidste 

 sommere at have gaaet tilbage mindst 100 alen. Paa Stryn- 

 siden har den vistnok ikke trukket sig saa langt tilbage, da den 

 ber ligger mere unda for solen. Ellers har alle bræer inden 

 dette strøg nu trukket sig tilbage paa en saadan maade, at i 

 mands minde en lignende tilbagegang ikke kan huskes. Ved 

 Storenosi paa Jostedalsbræen er der i de to sidste aar kommet 

 et nyt sprækkefald; det er vistnok sandsynlig, at der under 

 bræen maa være en berghammer, da bræen paa den ene side 

 af sprækken er meget høi og steil, saa man maa gaa en omvei 

 for at komme frem. Sommeren 1901 var forresten bræen meget 

 styg, saa man maatte krydse sig frem, da den gamle led ikke 

 kunde følges. 



Kaptein Klingenberg har meddelt endel oplysninger om 

 bræforholdene i Loen sommeren 1902 : 



29 og 30 juli var der slud paa Jostedalsbræen og sne paa 

 store og lille Kåpa. 2, 4 og 5 august var toppen af store Kåpa 

 (Lodalskåpa) nærmest varden snebar, ligesom ogsaa uren op fra 

 foden af store Kåpa da var nogenlunde snebar. 6 — 12 august 

 noteredes regn og skodde. 13 august var toppen af Lodalskåpa 

 overalt dækket af 2 fod dyb sne. 14 — 17 august noteredes regn 

 og skodde. 18 august returneredes fra Brattebakken i snestorm. 

 19 — 21 august noteredes regn og skodde. 20 august laa sneen 

 langt ned i fjeldene. 22 august vadedes i 5000 fods høide et 

 par timer i 2 fod nysne. 23 august returneredes til Bødal 

 sæter i fuldt vinterveir. 24 august var den 1,3 m. høie observa- 

 tionsstøtte paa toppen af Lodalskåpa helt nedsneet. Fra Brands- 

 fond i Jølster saaes endnu efter flere varme dages forløb 27 og 

 30 august snelaget paa toppen af Lodalskåpa, som i almindelige 

 sommere pleier at være snebar. 



Is viste sig ikke i dagen undtagen i Sæterbræens nederste 

 del (Sæterbræen er den længst nedskydende bræ i Bødal). 

 Sprækker saaes eller mærkedes ikke paa bræfladen eller paa 

 bræerne op mod Lodalskåpa, som ellers pleier at være særlig 



