BRÆ OSCILLATION 1 NORGE 1902. 201 



Fra mærke II sigt i retning W til bræens længst frem- 

 skudte spids. 



Mærke III: 

 Fra mærke III i retning N 19 E maalt atstand til brækant 



128 m. 

 Fra mærke III sigt i retning E3N til bræens længst frem- 



skudte spids. 



Vetlebræen: Mærke I: 



Fra mærke I i retning N 27 W maalt afstand fra brækant 



90 m. 

 Fra mærke I sigt i retning ^\ 15 N til bræens længst frem- 



skudte spids. 



Mærke II: 

 Fra mærke II i retning N 14 E maalt afstand til brækant 

 56 m. 



Mikkel Mundal har meddelt, at bræerne sommeren 1901 

 var svært optinet, men Jostedalsbræen var dog ikke fuldt saa 

 optinet som i 1897. Derimod var 1898 et koldt aar med noget 

 mere snestorm og kulde end sommeren 1902. De tre varme 

 sommere 1899, 1900 og 1901 med forudgaaende meget lidet 

 vintersne formaaede ikke at tine op alt det som var tilovers 

 fra 1898. Skadevand besøgtes ikke sommeren 1902, men bræen 

 er gaaet saa langt tilbage, at vistnok ingen opdæmning nu vil 

 finde sted. Forresten skrev den store opdæmning for 80 — 90 

 aar siden sig vistnok ikke fra selve Skadevand, men fra selve 

 hovedbræen, som klemte sig ned i en smal dalport i enden af 

 Vetlef jorddalf øret ; ved siden af denne trange port er paa vest- 

 siden et lidet dalføre, hvor våndet fra Skadevand løber ud — 

 det kan tænkes. at hvis bræen skred hurtig fremover, våndet 

 stoppede og dæmmedes op i det hile dalføre paa den vesthge 

 side. Sommeren 1902 var der en mængde sne paa bræerne, og 



