BRÆOSCILLATION I NORGE 1902. 205 



ende stor snemængde; sandsynligvis vil bræernes fremadskriden 

 blive endnu mere fremtrædende til næste sommer, da en hel 

 del sne er blevet overliggende. Gjennem hele sommeren og 

 høsten 1902 har der været en paafaldende liden vandmængde, 

 ofte ikke mere end halvdelen af hvad den paa lange tider har 

 været, i de elve som danner afløb for Folgefonnens smeltevand ; 

 det samme har gjort sig gjældende saavel i Hardangerfjorden 

 ved Odda, som i Maurangerfjorden, Matrefjorden og Aakre- 

 fjorden. 



Føreren Samson Sundal har ogsaa meddelt, at meget af 

 vintersneen blev overliggende sidste sommer; men at Bondhus- 

 bræen har trukket sig endel tilbage. 



Lensmand Meidell har 6 oktober 1902 udført en afmærk- 

 ning af Bondhusbræens nuværende stand, Paa en stor flad 

 sten, der ligger 70 meter nedenfor bræendens østlige udkant, er 

 opbygget en varde af sten, og ved foden af varden er paa 

 dennes vestlige side i stenen indhugget et kors. Ligesaa er der 

 aa en stor flad sten, der ligger 78 meter nedenfor den vestlige 

 brækant, anbragt en stenvarde og ved foden af denne, paa dens 

 østlige side, indhugget et kors. De to varder og respektive kors 

 ligger 162 meter fra hinanden. De stene, hvorpaa mærkerne er 

 anbragt, ligger dybt i grunden, men rager lidet op, og det paa- 

 staaes, at de ikke har forandret sted eller stilling i de sidste 

 60—70 aar. 



Med hensyn til tidUgere forandringer af Bondhusbræen har 

 hr. Meidell meddelt, at den indtil 1865 stadig var i tilbage- 

 gang; men fra 1865 til 1875 skred den raskt frem, indtil den i 

 dette sidstnævnte aar med den nedre kant stod omtrent 80 m. 

 nedenfor det nu satte vestlige mærke og omtrent 30 m. nedenfor 

 det nu satte østlige mærke; grunden til, at den ikke gik saa 

 langt frem paa østkanten, antages at være den, al den der 

 stødte mod en større ur, Sæluren, som med sin nedre ende 

 stikker noget frem her. Man har kun frasagn om, at den tid- 

 ligere skulde have været lige saa langt fremme, men ingen 

 sikkerhed herfor. Siden 1875 har den gaaet jevnt tilbage. 



