HANS KIÆR. 



hvis naturforhold svarer til hver af disse hovedgrupper, vil man 

 saaledes kunne faa et begreb om naturforholdene i fjorden i det 

 store og hele taget. 



Mine undersøgelser ved Drøbak skulde derfor tjene til at 

 belyse dyrelivets sammensætning og økonomi ikke alene paa de 

 enkelte undersøgte lokaliteter, men ogsaa paa de dele a[ hav- 

 bunden, hvorpaa disse lokaliteter er typer. Desuden troede jeg, 

 at ethvert bidrag til forstaaelsen af naturforholdene i Drøbak- 

 sund vilde være af interesse for de undersøgelser, der drives 

 ved den biologiske station i Drøbak. 



lalt undersøgtes 5 forskjellige lokaliteter, der med hensyn 

 til naturforhold kan karakteriseres paa følgende maade: 



1. Mudderbund — 12 meter (Sandspollen). 



2. „ ca. 100 „ (mellem Haa- og Graaoen). 



3. „ ca. 200 „ (syd for Drøbak). 



4. Sand- og fjeldbund med Laminarier (mellem Storskjær 

 og „Vestlandet"). 



5. Fjeldbund med koraller og alger (Drøbaksgrunden samt 

 fjeldet nord for den biologiske station). 



Jeg har væsenthg blot taget hensyn til de almindeligst fore- 

 kommende laverestaaende dyrearter, men det er paa ingen maade 

 min hensigt at levere en fortegnelse over alle disse paa hvert 

 enkelt sted. 



Omend dette arbeide i mange henseender er meget ufuld- 

 stændigt, er det dog mit haab, at mine undersøgelser over det 

 lavere dyreliv som tillæg til dr. hjorts fiskeriundersøgelser, maa 

 have nogen betydning til forstaaelse af, hvordan dyrelivet idet- 

 hele arter sig paa de nævnte lokaliteter. 



Thalamophorerne er ikke specielt nævnt her, da disse af 

 mig er behandlede i en egen afhandhng: „Synopsis on the 

 Norwegian marine Thalamophora". 



Af redskaber benyttedes en otertrawl, en skrabe, samt enkelte 

 gange et finmasket vad og en planktonhov. 



