DYRELIVET I DRØBAKSUND. 79 



Mindre talrige var: 

 Mytilus edulis, 



„ modiolus, 

 Äporrhais pes pelecani, 

 Buccinum undatum, 

 Alcyonium digitatum, 



Nassa reticulata, 

 Lepidopleurus einerens, 

 Corella paralellogramma, 

 Giona intestinalis, 

 Pagurus sp. 



Som sjeldne kan følgende former nævnes: 



Ophioglypha albida, 

 Ophiopholis aculeata, 

 Gyprina islandica, 



Laetmonice filicornis, 

 Littorina littorea, 

 Trochus sp. 



5. Fjeldbund med uddøde koraller og alger. 



(Drøbaksgrnnden samt fjeldet nord for den biologiske station). 



Drøbaksgrunden er en næsten kredsrund undersøisk fjeld- 

 knaus, der har sin basis paa den høideryg, der lidt nordenfor 

 Drøbak strækker sig tvers over Kristianiafjorden. Denne høide- 

 ryg, der i seilløbet ligger omtrent 40 meter under havspeilet, 

 begrændses mod nord og syd af dyb paa ca. 100 meter. Drø- 

 baksgrunden adskilles fra fastlandet ved en 20 — 30 meter dyb 

 rende, dens top ligger omtrent 5 meter under havspeilet. 



De regelmæssige strømninger i Kristianiafjorden, der er en 

 følge af flod og ebbe, kan være meget voldsomme og viser sig 

 især paa Drøbaksgrunden, hvor våndet undertiden fosser afsted 

 som stryg i en bred elv og næsten umuliggjør skrabning. 



Disse strømninger, der bringer friskt havvand med et rigt 

 pelagisk dyre- og planteliv ind i fjorden, er af stor betydning 

 for dyrs og planters trivsel. 



Paa Drøbaksgrunden findes en mængde rød- og brunalger, 

 specielt Laminaria saccharina, samt et rigt dyreliv. Afrundede 

 stene og skal af Mollusker, der faaes op med skraben, er ofte 

 aldeles overgroede med dyr og planter. Paa enkelte steder af 

 ♦ grunden findes subfossile rester af en koral, Oculina proliféra, 

 saaledes paa den nordvesthge skraaning i en dybde af 7—25 

 meter, samt paa den sydlige skraaning paa 20 — 40 meters dyb. 



