DYRELIVET I DRØBAKSUND. 



Lepeta caeca . nogle exemplarer 



Astarte sulcata , et exemplar. 



> 



Desuden en mængde Serpula (Pomatocerus triqueter), 



Bryozoer, Spirorbis, Nematoder, enkelte Nemertiner og Thala- 

 mophorer. Paa Hydroiderne var der et rigt liv af smaa Gru- 

 staceer, Nematoder og Infusorier. 



Mellem den biologiske station og Drøbaksgrunden og ad- 

 skilt fra den sidste ved en 30—40 meter dyb rende synker 

 grunden langsomt udover til en dybde af ca. 20 meter. Her 

 findes det samme dyreliv som paa Drøbaksgrunden med und- 

 tagelse af de dyreformer, der specielt er afhængige af koral- 

 lerne. Inde ved land er der paa flere steder braadybt, idet 

 fjeldet undertiden synker lodret ned til en dybde af 6 meter. 



I blæretangen, der som et uafbrudt bælte gror langs fjeldet, 

 lever umaadelige mængder af Calliopus rathkii, Gammarus 

 hyale og nilsonii, Idothea granulosa, andre Idothea-arter samt 

 Copepoder. I begyndeisen af september fandtes de forskjellige 

 Idothea-arier blot som unger. Paa blæretangen saaes desuden 

 en mængde forskjellige fastsiddende dyrearter, saasom Spirorhis, 

 Membranipora, Balanus halanoides, Mytilus edulis. Gam- 

 panularia flexuosa, Glava squamata, Sertularia pumila, 

 samt Spongier. Nogle expl. af Asterias rubens og S. droeba- 

 chiensis fandtes af og til. 



I planktonhoven, der droges gjennem tangen fra 5 — 4 meters 

 dyb, saaes enkelte smaa Grustaceer, specielt Ostracoder, An~ 

 guillula sp. og Acariner. 



Langs fjeldet voxer i talrig mængde Balanus balanoides 

 tildels indtil 1 fod over tanggrændsen og paa afstand sees disse 

 dyrs skaller som et uafbrudt bælte med hvide pletter mod fjel- 

 dets mørke baggrund. 



Søger man at komme til klarhed over de biologiske forhold 

 i Kristianiafjorden, maa man først og fremst betænke, at denne 

 fjord oprindelig har havt en langt større dybde end nu. De for- 



