DYRELIVET I DRØBAKSUND. 85 



I strømhaarde fjorde vil der ialfald paa grundt vand ikke 

 kunne foregaa nogen afleiring, idet de jordpartikler, der føres af- 

 sted med strømmen i alle vandlag, ikke faar tid til at afleires 

 undtagen hvor gjenstande paa havbunden formaar at holde slam- 

 met tilbage. Saaledes vil man ofte kunne finde Mollusk-sksàleT 

 mer eller mindre fyldte med et fint mudder af samme konsistens 

 som i indelukkede poller. Paa grund af den stride strøm vil der 

 paa sandbund med forholdsvis grundt vand i tidernes løb ophobe 

 sig større eller mindre masser af skaller af Mollusker, eftersom 

 disse dør. Desuden kan ogsaa endel af de mængder af skaller, 

 man finder, være udskyllede af subfossilførende gruslag paa land. 

 Ser man nemlig paa profilen gjennem den af mig undersøgte 

 lokalitet ved Storskjær (se nærmere fig. 3 med forklaring), ligger 

 det nær at tro, at der nedenfor første terrasse (ved b) paa fast- 

 landet maa være fjernet en betydelig strækning af gruslagene 

 langs fastlandets kyst (partiet nedenfor terrassen ved b paa pro- 

 filet). Da nemlig det fossilførende lag b indeholder en stor 

 mængde af samme sort subfossiler, som findes paa 6 — 12 meters 

 dyb udenfor stranden, medens selve stranden er saagodtsom 

 blottet for saadanne og er en typisk rullestensstrand, synes der 

 at være rimelighed for, at al sand, grus og subfossile dyrelev- 

 ninger, der engang har udgjort hovedmassen af den omtalte ter- 

 rasses fortsætte! se, maa være (af is eller havet selv) bragt ud 

 paa dybet, medens de i eller under sand- og grusmassen lig- 

 gende stene er blevet igjen og nu danner landets rullestenskyst. 



Sammenligner man de 5 af mig undersøgte lokaliteter, vil 

 man finde, at der, omend disse delvis kan have meget tilfælles 

 i dyrelivets sammensætning, dog inden hver af dem raader saa 

 mange forskjelUgartede forhold, at hver enkelt af dem maa be- 

 fragtes som et eget eiendommeligt omraade, der i biologisk hen- 

 seende skarpt maa adskilles fra ethvert af de øvrige. Det dyre- 

 hv, der hersker paa ethvert af disse omraader maa med god 

 grund kunne kaldes et fra de øvrige forskjelligartet ko-operativt 

 samfund. 



