OM VEGETATIONEN I GRANVIN. 189 



800 m. o. h. I samme høide vokser Vicia silvatica, Adœa 

 spicata, Arenaria serpyllifolia, Rosa villosa (med h vide blom- 

 ster), Sedum album, Viburnum Opulus og Verbascum Thap- 

 sus. Her findes endvidere Woodsia hyperborea, Arabis petræa, 

 Draba hirta; paa underlag af blaakvarts vokser den af adjunkt 

 S. 0. F. Omang som ny form betegnede Hieracium perlanatum, 

 ca. 800 m. o. h. 



Nesheimshorgen kaldes den fjeldiyg, som gaar fra Kroka- 

 vatnet over til Skjervet ved gaarden Moe. Her vokser Carex 

 rufina, Poa ïacca (sparsomt), Gentiana purpurea ; længere nede 

 vokser Adoxa moschatellina i en høide af ca. 900 m. o. h. 

 Paa de nordlige grænsefjelde mod Voss, der for det meste dan- 

 nes af haarde bergarter, findes Carex rufina og Poa laxa i 

 mængde. Her vokser endvidere Lunula arcuata og Viscaria 

 alpina. 



Fortegnelse over de i Granvin fnndne karplanter. 



Equisetciceæ D. C. 



Equisetum arvense L, Almindelig. 



E. pratense Ehrh. Sjelden: Ystaas 300 meter over havfladen; 



ved Granvins vand. 

 E. sylvaticum L. „Kjeringarokk" ^. Alm. 

 E. palustre L. Flere steder. 

 E. fluviatile L. Alm. 

 E. hyemale L. „Skavgras". Sj.: Nyastøl, 590 m. o. h. Kun 



en liden tue. 



1 De norske plantenavne, der bruges i bygden, er overalt tilføiede i 

 anførselstegn; deres skrivemaade er lagt saa nær udtalen, som det har 

 været muligt. 



