316 P. A. ØYEN. 



iiden at nogen egentlig opmaaling fandt sted. Ved den nedre, 

 synbare iskant laa et snebaand af omtrent 5 m. bredde. Saa 

 fulgte et mellemrum af omkring hundrede m. bredde til den 

 første endemoræneagtige ophobning af grus, sten og blokke, af 

 omkring 10 m. bredde. Derpaa fulgte udenfor denne et om- 

 kring hundrede m. bredt belte, nærmest en sandflade, til den 

 næste moræne, ligeledes omkring 10 m. bred og nærmest en 

 blokkemoræne; udenfor denne og i nøie og umiddelbar sammen- 

 hæng med denne stod et belte af omkring 10 m. bredde, væ- 

 sentlig en grusophobniog eller sammenstuvet grusmasse. Derpaa 

 fulgte udenfor denne et landskab med gammel vegetation. Men 

 omtrent 50 m. udenfor den yderste af de ovennævnte endemo- 

 ræner optraadte en større, tre meter høi endemoræne, bestaaende 

 dels af grus og dels af store blokke. 



Det andet tjern havde lige udenfor bræen en graagrøn 

 farve. Lige foran og i udløbet stod fast fjeld strøet med erra- 

 tiske blokke; karakteren af et klippebassin er saaledes tydelig. 



De to Mjøtkedalsbræer staar imidlertid i meget nøie for- 

 bindelse med hinanden, men de to brætunger skilles ved en 

 medianmoræne, der kommer tilsyne ved den nedre kant. 



Skogadalsbandet bestaar af fast, udpræget isskuret fjeld, 

 strøet med erratiske blokke; men istedetfor en sø bag bandet 

 er der en delvis med sand og delvis med myr eller sump udfyldt 

 fordybning, der altsaa danner et udpræget klippebassin uden sø. 

 Fra Mjølkedalen til Skogadalen har man saa en brat nedstigning 

 fra Skogadalsbandet. 



S ko ga dalsbræ en . 



Denne bræ er endnu ikke afmærket. Da jeg 23 /s 1902 pas- 

 serede Skogadalen, fik jeg ikke anledning til at foretage nogen 

 maaling, hvorfor den vedføiede skisse kun er resultatet af en 

 helt skjønsmæssig ansættelse af de forskjellige maal. Det sees 

 at en større del af bræens nedre parti er dækket af sne, idet bræ- 

 isen selv kommer tilsyne først et langt stykke op. Derpaa følger 



