BIDRAG TIL VORE BRÆEGNES GLACIALGEOLOGI. 



341 



bræen vendende side indhuggedes i denne blok et X> °g P aa 

 toppen reistes en af 4 stene bestaaende varde (v). Fra denne 

 varde sigtedes over en meterstor gabbroblok (a) mod selve is- 

 bræen til punktet B. Afstanden v — a maaltes 71,7 m. og af- 

 standen a — B = 35,6 m. Idet x og y betegner de to bræelves 

 udløbssteder ved brækanten, noteredes ved sigt følgende: vx = 

 S 10° 20' E, vy = E 48° 30' S, va = E 43° S, ax = S 29° 

 W, ay = S 34° 15' E (cfr. hosføiede figur 10). 



Blokken v ligger paa den store 6 m. høie moræne, som skil- 

 ler mellem det noget ældre, svagt fremtræ- 

 dende vegetationsbelte udenfor og det ré- 

 cente, helt vegetationsbare belte indenfor. 

 Saavel udenfor som indenfor denne ende- 

 moræne kan adskilles flere morænetrin. 



Fra den nederste bræende skridtedes i 

 retning mod Slethavn til vardemorænen (v) 

 76 skridt. Videre udenfor morænen havde 

 overfladen endnu i 48 skridts afstand et 

 forholdsvis recent præg. Fra vardemoræ- 

 nen {v) skridtedes 392 skridt til en stor 

 endemoræne, der er det inderste led af en 

 dobbeltmoræne; derpaa har man igjen i 130 

 skridts afstand udenfor denne det yderste 



led, som igjen er en stor endemoræne, af den samme dobbelt- 

 moræne, Udenfor denne sidstnævnte endemoræne optræder en 

 gammel vegetation, og i terrænet har her det rindende vand 

 eroderet i rigt maal og givet overfladen en skuffende lighed med 

 forholdene ved Maradalsbræen. 



Ved den yderste endemoræne har man lige indenfor denne 

 en stuvningsmoræne af samme størrelse som den yderste; høiden 

 er vel ca. 6—8 m. Det er saaledes en udpræget dobbeltmoræne. 

 Indenfor denne findes endel vidjekrat, og der kommer en række 

 oscillationstrin. Derpaa har man den anden dobbeltmoræne af 



Fig. 10. 

 Storbræen 26 / 8 1902. 



