BIDRAG TIL VORE BRÆEGNES GLACIALGEOLOGI. 353 



sigtelinje {III) afstanden fra M Hl brækanten var 99,6 m. Sigte- 

 linjen M—I var W 38° 30' N. 



Patentføreren A. I. Odden eftermaalte denne bræ 31 /s 1905 

 i retning NW 20° og afstanden fra varden (?) til brækanten var 

 98,5 m. Ligeledes eftermaalte han bræen 28 / 8 1906 og afstanden 

 fra „den store blok" til brækanten var 133,5 m.; fra „den lille 

 varde" til brækanten var afstanden 33 m.; og fra „varden" 

 mellem blokken og elven var afstanden 126,8 m. 



Ved Maradalsbræen skulde saaledes oscillationen 1902 — 1906 

 ved den store varde blive -r- 4,3 m. Ved mærkeblokken skulde 

 den 1902—1904 være + 7,7 m. Fra 1904 til 1905 bliver den 

 usikker paa grund af forskjellen i maalelinjens retning. Fra 

 1904 til 1906 skulde den ved den lille varde være -f- 5,1 m. 

 Men forskjel i maalelinjens retning synes fremdeles at frembringe 

 endel uoverensstemmelse. Thi ved mærkeblokken skulde foran- 

 dringen 1902 — 1906 være -i- 31,5 m. Man kan saaledes om 

 denne bræ for øieblikket vanskelig sige mere, end, at den i de 

 senere aar har staaet omkring en vibrerende slationær oscilla- 

 tionstilstand, og at den i 1906 var i tilbagegang. Det er dog 

 rimelig at en nøiagtig kontrol og maaling paa stedet vil kunne 

 udfinde betydningen af de gjorte maal. Men man staar her lige- 

 overfor en af de ulemper, som er forbunden ved at lade maalin- 

 gerne udføre af forskjellige førere og andre for hvem betydnin- 

 gen af den systematiske maalings nøiagtige udførelse ikke be- 

 standig staar ganske klar. 



Ved mine undersøgelser u / 8 1902 fandt jeg bræen med en 

 vakker, udpræget radialstruktur og tillige med betydelige radial- 

 spalter; pseudoskiktningen traadte meget skarpt frem med en 

 tildels temmelig tydelig og skarpt fremtrædende frontal dip. 

 Paa bræens overflade laa endel morænemateriale, men i det hele 

 sparsomt. Der optraadte et par mindre medianmoræner, der 

 er noget bedre udviklet ned mod den nedre ende. Foran bræen 

 fandtes isskurede blokke og smukt isskuret fjeldoverflade. 



Nyt Mag. f. Naturv. XXXXVI. IV. 23 



