BIDRAG TIL VORE BRÆEGNES GLACIALGEOLOGI. 357 



Ved denne brae maalte hr. Berge 4 / 9 1901 afstanden fra 

 brækanten til hjørnet af en stor, ved varde afmærket blok til 

 26, 8 m. 



25 /s 1902 foretog jeg her en afmærkning, hvoraf vedføiede 

 rids (fig. 21 og 22) vil give nogen forklaring: 



Nedenfor bræen laa en stor blok, 5 m. lang, 4 m. bred og 

 2 m. høi; paa toppen af denne hyggedes en varde (a). To paa 

 brækanten maalte punkter betegnes med x og y, og med q be- 

 tegnes sigtepunkt paa en kjæmpeblok af 12 m. længde, 7 m. 

 bredde og 4 m. høide, paa hvis mod a vendende side er ind- 

 hugget et X me d decimeterlange arme, og paa hvis top er byg- 

 get en tre stens varde. Der noteredes ved sigt fra a : x = 



X 3 S m 



®*- -^ -1 — ^ 



Fig. 21. Gjertvasbræ 25 / 8 1902. Fig. 22. Gjertvasbræ. 



E 18° 15' S, y = N 58° 45' E, Q = N 2° 20' E, og ved sigt 

 fra q: x = S 8° 15' E, y = E 42° 40' S, a = S 2° 30' W. Af- 

 standen ax = 25,5 m. Afstanden oy = 101 m. 



Langs brækanten laa endel sne; bræelven var ikke stor og 

 kun ubetydelig slammet. Ved x var en liden bræsjø, og udenom 

 snoede sig en liden endemoræne saa sjøen var opdæmmet mel- 

 lem brækanten og endemorænen. Bræen havde en tydelig trans- 

 versal og longitudinal struktur og retningen af radialspalterne 

 var omtrent q — y. Den lille, helt récente endemoræne laa med 

 den yderste krumning i transversal flugt med a-blokkens nær- 

 mest mod bræen vendende kant, men den krummer sig meget 

 fort, saa den meget snart ligger 5 — 6 m. indenfor a. Gjertvasbræen, 

 hvis ovre del ligger lige under Gjertvastind, strømmer i to tydelige 

 afsatser ned, førend den udbreder sig i den nedre, typisk ud- 

 viklede brætunge. Ved den nedre af de to nævnte afsatser har 



