370 P- A. ØYEN. 



„enten faar vi næste sommer en rigtig egte godveirssommer, 

 eller faar vi vel en ny istid". 



Fra Glitretindegnen meddeler K. Storstenrusten, at sne- 

 mængden paa Glitretind iaar er saa sor, at hytten er nedsneet. 



Inden denne egn viser Grjotbræen (Pl. II. Fig. 2.) de mest 

 fremtrædende variationsfænomener. 



Fra den vestlige del af Jotunheimen meddeler patentføreren 

 paa Skagadalsbøen, A. J. Odden, at der sidste vinter, 1906—07, 

 faldt meget sne, og afsmeltningen gik sent, saaledes at der i 

 slutningen af juni var mere sne i fjeldet, end det pleier almin- 

 delig at være. Første halvpart af juli var der lidet af nedbør. 

 Men siden den tid var der nedbør med meget lav temperatur. 

 I det hele har det været en regnfuld og kold sommer. Saavidt 

 han vidste, havde 



Mjølke dals van de t 



iaar, 1907, ikke havt noget udbrud. 



Fra Olden meddelte Anders Briksdal, at elvene den hele 

 sommer har været mindre end almindelig, hvilket skriver sig fra, 

 at veiret bestandig har været koldt med meget regn og ofte 

 nysne langt ned paa fjeldsiderne; kun nogle dage i juli var der 

 opholdsveir. Paa selve Jostedalsbræen har der isommer næsten 

 ikke været sprækker at se, da alle har været fulde af sne. Paa 

 brætungerne nede i dalen har der kun været faa revner. Af 

 gammel sne ligger endel igjen fra forrige aar. Og i slutningen 

 af oktober meddelte Anders Briksdal videre, at der i den senere 

 tid havde været ganske mildt veir; elvene har ogsaa nu været 

 større end tidligere i sommer. Bræerne ligger forresten ganske 

 stille, uden at nogen særlig forandring kan iagttages. 



Fra Folgefonnen meddeler S. 0. Sundal, at der oppe paa 

 selve bræfladen ligger igjen mere vintersne end almindelig, og 

 10de september var der omtrent 1 m. nysne. Hele sommeren 

 igjennem har været kold. 



