376 P. A. ØYEN. 



Men det har ogsaa hændt, at det har været ligesaa strengt 

 i mai tidligere. Der faldt saaledes sne i Kristiania 17de mai 

 1881 og 30te mai 1885. Ja det har endog været værre, saa- 

 ledes i pintsen, 26de mai, 1890. 



Og denne kulde fra mai holdt sig ogsaa videre udover. 

 „Det er ikke ofte, juni har været saa kjølig som dennegang" 

 (Aftenposten 1907, nr. 396) heder det. Og sammesteds meddeles 

 videre, at det ikke har hændt mere end en gang tidligere i det 

 meteorologiske instituts tid, at middeltemperaturen har været 

 lavere, nu 13.6° i 1867 derimod 13.4°. Det astronomiske obser- 

 vatorium havde derimod i juni 1849 en middeltemperatur af 13°. 

 Regnhøiden, 90 mm, hører ogsaa til de største; man har nemlig 

 før kun fire aar i syttierne af forrige aarhundrede med større 

 mængder, 100 — 111 mm. 



„Vil der komme flom iaar?" var et spørgsmaal, som udover 

 vaaren og forsommeren sysselsatte mange (Aftenposten 1907, 

 3dje juni). Veirliget og sneforholdene rundt om i landet mindede 

 paa en i Ide varslende maade om aaret 1860, det store flomaar. 

 I begyndeisen af juni var Valbykampen paa Hadeland paa top- 

 pen snedækket som midtvinters, ligesaa Gaustadfjeld, Norefjeld 

 og Synfjeld; saadanne snemasser skal der ikke have været i 

 fjeldene siden 1860. T Espedalen laa da sneen paa fjeldet endog 

 høiere end i paasken. 



Der indtraadte da ogsaa ud paa sommeren, i begyndeisen 

 af august, flom i Guldalen. Efter „Aftenposten" 15de august 

 1907 nr. 472 hidsættes følgende: 



„Flommen skyldtes det vedvarende stride regn den 7de. 

 Gulelven, hvis løb ikke reguleres ved nogen indsjø, og dens bi- 

 elve særlig i Støren, Horg og Flåa flommede udover aftenen den 

 7de og natten til den 8de op til en saadan størrelse, at man 

 maa helt tilbage til 1844 for at træffe en tilsvarende høide i 

 vandstanden nedenfor Støren. Vaarflommen i 1879 og 1897 

 samt flommen høsten 1903 er de, som i de sidste 60 aar kom- 

 mer denne nærmest. 



