78 S. o. F. OMANG 



angustum longe exacutum, saepe valde reductum, siibtus dense 

 stellatum, in nervo marginibusqiie basin versus praesertim et ad 

 insertationenn longissime pilosum. A nth ela 2 — 6-cephala laxe 

 paniculata + composita, ramis ereeto-patentibus acladium 5 — 

 30 mm. longum superantibus et pedicellis arcuatis dense cano 

 floccosis glandulis atris sat validis frequentioribus puisque basi 

 nigra apice albidis sat longis sparsis — densiusculis obsitis 

 Involucra obscure glauco-virentia ob floccos albos + cane 

 scentia, magna crassiuscula — crassa [long. circ. 12 mm., lat 

 (6 — )6,5 — 7 mm.] basi obtuse rotundata — subtruncata. Squa 

 mae latae, exteriores triangulares subacutae, intermediae inte 

 rioresque a basi latissima in apicem acutum triangulariter atte 

 nuatae, interiores dorso angusto obscuro marginibus late vire 

 scentes, intimae tolae virescentes, haec propemodo denudatae 

 ceterae floccis albis sparsis — sat densis, in marginibus densis 

 glandulis nigris validioribus saepe pro parte longis sat fre- 

 quentibus vel sparsioribus et pilis longiusculis basi crassa nigra 

 apice albidis crebris vestitae, apicibus + albo-comatae. Ca la- 

 th i dia obscure lutescentia, diam. circ. 3,5 cm., valde radiantia, 

 dentibus ligularum marg. vix ciliatis. Stylus luteus. 



Valdres: Øie: i liene ved Nystuen paa Filefjeld. 



Blandt H. saæifragmns underarter nærmest besiegtet med 

 H. latifrons Om., men skilt ved den længere og noget stivere, 

 samt rikeligere haarbeklædning paa stænglens nedre del og paa 

 bladene, ved de grovere kjertler og haar paa kurvstilkene og 

 svøpene og ved den rikelige stjernefilt paa de ytre og mellemste 

 svøpblad. Ogsaa bladene avviker litt i sin form, idet de viser 

 en utpræget tendens til at faa sin største bredde forskjøvet opad 

 mot spidsen. Især er dette tilfældet med de ytterste rosetblad, 

 som ofte antar en næsten spathulat form. Bladtændene er smaa 

 og lave, ofte temmelig skarpe med tydelig retning fremad, snart 

 mere ujevne og spredte, snart paa midten av bladkantene, stun- 

 dom nærmere grunden, tættere sammenstillede og jevnere, saa 

 bladet her blir næ.sten sagtandet. 



