126 S. O. F. OMANG 



(9 — 20 mm.) parum superantibus, pedicellisque dense cano-tomen- 

 tosis glandulis nigris longis sparsis, in pedicellis frequentioribus, 

 obsitis. Involucra angusta basi rotundata, obscure l'usco- 

 virentia, floccis albidis sat aequaliter distributis farinosa, glan- 

 dulis fusco-atris inaequilongis pro parte elongatis densis — sat 

 confertis vestita. Squamae latiusculae sursum in apicem ob- 

 tusum sensim attenuatae, exteriores intermediaeque concolores, 

 interiores + acutae marginibus sordide virentes. Calathidia 

 sat magna obscure lutescentia sat radiantia. Stylus siccus fer- 

 rugineus. 



Valdres: Filefjeld: ved Grønlistølen vest for Nystuen 

 {ca. 1000 m, o. h.), litt øst for JNystuen og ved Opdalsstølene ved 

 Bjørdøla. Vang: Bergestølene i Skakadalen; under Grindafjeld. 



Hallingdal: Hemsedal: nedenunder Bjøbergkampen, i 

 bjerkekrat (ca. 1020 m. o. h.). 



Særdeles utmerket ved de langt smalstilkede, overveiende 

 avlangt-elliptiske, avrundet-butte, spredt lavtandede (sjelden tæt- 

 tere og grovere tandede) rosetblad, de ytre bredt ovale — avlangt 

 ovale, især nedad mot den tvert avskaarne eller triangulært ned- 

 løpende bladgrund tæt rundtakkede, og ved smale, mørke, tæt kjertel- 

 haarede og av hvitgraa, ikke synderlig tætte, men jevnt fordelte 

 stjernehaar hvitmelede svøp. Minder habituelt om H. morulum 

 Dahlst., med hvilken slegtskapet ikke synes saa fjernt. Formen 

 fra Bergestølene i Skakadalen har svakere stjerneindument paa 

 svøpet og faar derved ogsaa i svøpet større likhet med nævnte 

 form, men mangler som typen haar paa svøpet. 



H. stenozostum n. sp. 



Caulis 3 — 5 dm. altus sat gracilis, ubique virens vel imma 

 basi fusco-violaceus, inferne levissime stellatus parce pilosus, 

 medio densius stellatus pilis solitariis et saepe glandulo uno al- 

 terove obsitus, apice dense floccosus vel cano-tomentosus glan- 

 dulis longis raris vel sparsis adspersus, 1-folius, interdum sub- 

 bifolius. Folia dilute viridia molliuscula, b asal i a vulgo longe 



