132 S. O. F. OMANG 



lucra obscure virentia canulescentia crassiuscula vel angustius- 

 cula medio valde constricta basi ventricoso-rotundata, floccis canis, 

 imma basi densis aequaliter distributis, sursum tenuioribus medio 

 praesertim dorso squamarum congestis, in apicibus harum pro- 

 pemodo evanescentibus, insuper pilis longis basi breviore vel longi- 

 ore nigricanteapice albidis sat frequentibus et imma basi etiam glan- 

 dulis paucis minutissimis vestita. Squamae exteriores angustae 

 obtusulae — subacutae, ceterae a basi lata in apicem angustum, 

 summo obtusulum vel acutum, fuscescentem exiguë albo-coma- 

 tum sensim attenuatae, interiores subuli-cuspidatae marginibus 

 sordide virescentes. Ca lath i dia magna laete lutescentia valde 

 radiantia. Stylus leviter aerugineus vel luteus, siccus ferrugineus. 



Valdres: Vang: litt vest for Øilo; i Kvamsklevene mel- 

 lem Lajord og Kvam; Lajord; mellem Kvam og Sønderol; Steile; 

 Bergestølene i Skakadalen. Røen: Fosheimsæter. 



Hallingdal: Hemsedal: Finsæt. Aal: Helling. 



Litt avvikende former, som vistnok hører hit, forekommer 

 ogsaa i Flaam (nær kirken og mellem Dalsbotten og Bergkvam). 



Denne Caesium-îorm er let kjendelig ved glaucescente, aldrig 

 brunflækkede blad, omvendt eg-ovale, i spidsen bredt avrundede 

 ytre rosetblad, smalt utdragne, mere eller mindre tilspidsede og 

 nedløpende indre rosetblad, smaa, skarpe, eller noget længere, ret 

 utstaaende, spredte bladtænder, rikelig haarbeklædning paa bla- 

 denes kanter, midtnerve og stilker, spredt — like under kur- 

 vene tættere — langhaarede, her ogsaa litt kjertelhaarede kurv- 

 grener, sterkt hukede, mørkgrønne, av tem. jevnt fordelte stjerne- 

 haar, som dog opad avtar i tæthet og her er samlet især langs 

 midten av svøpbladene, noget graaagtige, desuten tem. rikelig med 

 lange, hvite, fra en kortere eller længere mørk basisdel utsprin- 

 gende haar og nederst ved grunden ogsaa med faatallige, yderst 

 smaa kjertler beklædte svøp, samt ved tem. brede, i en mere 

 eller mindre skarp, brunfarvet, svakt skjæghaaret spids jevnt 

 avsmalnende svøpblad. Den varierer litt i bladformen. Ho& 

 formen fra Lajord er saaledes rosetbladene korte og brede, ut- 



