144 S. O. F. OMANG 



Valdres: Vang: ved veien mellem Kvarn og Sønderol; 

 mellem Berge og Bergestølene (A. Clausen); Bergestølene i Skaka- 

 dalen. Øie: i liene ved Nystuen paa Filefjeld. 



Sogn: Flaam: i Kleivagjell (mellem Hallingskeid og Myr- 

 dal); i fjeldmarken ved Seltuftvand og Seltuftsæter, ved Kast- 

 dalen sæter og ved Kalleklaufossen litt øst for Myrdal; i liene 

 ved Myrdal (880m. o. h.); Opset; like nedenfor veislyngningene 

 op til Myrdal; Kaardal (483 m . o. h.); i bjerkeliene op for Kaar- 

 dal (ca. 500 m . o. h.); Dalsbotten; Bergkvam; Mehus. 



Hardanger : Granvin: Fesso (ca. 600 m. o. h.) ; Haugse- 

 tveiten; Vindalsstølen; Varheldrane (650 m. o. h.); Fessena (over- 

 alt samlet av S. K. Selland). 



Denne form, som jeg første gang traf paa i Flaam, og som 

 jeg senere har hat anledning til at iagtta paa flere adskilte 

 lokaliteter i Ustedalen, Hemsedal og Valdres, minder i visse hen- 

 seender, som bladfarve, bladform og dentikulation, ofte ret be- 

 tydelig om former av H. galbanum Dahlst., i andre tilfælder 

 mere om H. basifolium (Fr.) Almqu., men skilles fra begge 

 disse former ved almindelig lyst grønlige, tykke svøp, med brede, 

 mere eller mindre triangulært avsmalnende, i spidsen meget butte 

 svøpblad, som — ialfald de mellemste og inderste — har brede, 

 lyse kanter og er beklædte med et tyndt, ut mot kantene av især 

 de ytre svøpblad noget tættere belæg med stjernehaar. Bladene 

 er paa begge sider mere eller mindre stjernehaarede, baade 

 stængelbladene og rosetbladene, og ialfald de sidste paa over- 

 siden spredt haarede. Rosetbladene er utpræget elliptiske til 

 elliptisk-lancetformede med noget varierende, oftere spredt end 

 tæt, mere eller mindre uregelmæssig dentikulation. Særdeles 

 karakteristiske er de ofte lange, spredtsiddende, ret utstaaende 

 tænder paa det nederste stængelblad. Enkelte former synes ved 

 smalere svøpblad som ved habitus i det hele taget at nærme sig 

 til visse dalformer av H. basifolium og vil ogsaa kunne forveksles 

 med disse. Forøvrig varierer svøpets beklædning noget; under- 

 tiden blir haarene mørkere og kjertlerne litt grovere og talrikere. 



