TO GRUNDRASER I DET DANSKE FOLK . 259 



(De opgivne tal tillater ikke affinitetsberegning). For øinenes 



vedkommende er altsaa langskalierne svakere pigmenteret. Det 



er omtrent en halv gang til saa stor procent av kortskallerne 



med tydelig iris-pigment som av kortskallerne. Dette resultat 



er — med den gennemgaaende korrelasjon i pigmentgrad hos 



haar og øine — uforenelig med C. F. Larsens resultat for 



( hodeform 



; , » . Det maa tydelig være J. Barth som har rett i 



i. haariorm •' ^ 



( hodeform 

 sit resultat, som harmonerer med korrelasjonen » . „ fra 



'' ^ øieniarve 



Nordland — samme resultat som man er kommet til i Sverige 

 og Finland og efter den almindelige geografiske overensstemmelse 

 i Danmark. I G. F. Larsens utvalg av undersøkte eller i hans 

 avgrænsning mellem mørkt og lyst haar maa der nødvendigvis 

 ha gjort sig en personlig hgning gældende. 



Det synes mig overveiende sandsynlig at pigment-fattig- 

 dom er en „dominerende" egenskap i arven ved krysning 

 mellem de to raser, den nordiske og den alpine. Dette synes 

 ihvertfald at fremgaa av forholdene i det store i Tyskland, hvor 

 den blonde nordiske og den brunette alpine rase møtes og er 

 stærkt krysset med hverandre. Det kan ihvertfald ikke være 

 tvil om at de lyse „graa" øine har en overmaate stor utbredelse 

 i Baden og Württemberg hos en befolkning som ellers i kort- 

 skallethet og i legemshøide stemmer med den temmelig rene 

 alpine kortskalletype søndenfor. Ogsaa i Skandinavien er lys- 

 øiede langt talrigere end man skulde vente efter langskalle graden. 

 Jeg lillægger dette almindelige forhold langt større vægt end 

 Hurst's resultater fra et mindre antal krysninger mellem forældre 

 med forskellig øienfarve i Lancashire (cit. R. Vogt. Arvelighets- 

 lære og racehygiene Kra. 1914, s. 13). I England, navnlig hvis 

 de talrig indvandrede irer i Lancashire kommer med, maa man 

 regne med den stærkere brunette Middelhavsrase, som naturlig 

 kan vise andre arv-tendenser. Det er blot paa et antal av 66 til- 

 fælder Hurst bygger, hvor den brunøiede av forældrene som selv 



