TO GRUNDRASER 1 DET DANSKE FOLK 263 



tæiiker paa iitpræget lysblondt haar, saa forveksler man ekstre- 



merne med typens middel, ihvertfald hos fuldvoksne. Baade for 



oine og for haar vet vi at der under opveksten føregaar en for 



haarets vedkommende meget betydelig ef termørk n ing, uten 



at dens aldersgrænse er blit fastslaat. 



Jeg skal ikke undlate at gjøre opmærksom paa at den be- 



/ sort haar 

 stemte maate hvorpaa korrelasionen { , . skiller sig fra 

 ' '' \^ mørke øine 



( sort haar 



{ .,, , . 7"03 og 602 mot 96 og -91, til en viss grad taler 



I middels ørne o o o 



for at sort haar markerei' et særegent rase-element, hkesaa 

 det forhold at sort haar er omtrent like hyppig hos begge køn, 

 i motsætning til baade mørkt haar og pigmenterte øine, som er 

 hyppigere hos kvinder. For at avgøre dette maatte man ved 

 individualsedlerne faa undersøkt om de sorthaarede ogsaa ellers 

 viser avvikende affiniteter fra mørkhaarede. MDA gir ikke ma- 

 teriale til nogen avgørelse. 



Affinitetsmetodens overlegne klarhet i sammenligning med 

 den almindelige procent-seriering trær tydelig frem ved diskusjo- 

 nen av pigmenteringen i MDA I. Søren Hansen argumenterer 

 (s. 296) ut fra den sætning at: „børn med mørkt haar hkesaa 

 hyppig hadde middels eller lyse øine som mørke". Sammenlig- 

 ningen maa paa forhaand siges at bli misvisende, naar han 

 slaar „middel" og „lyse" sammen til en gruppe, mens middels 

 øine fysiologisk og antropologisk hører sammen med mørke, ikke 

 med pigmentfri. Men ogsaa paa anden vis blir sætningen lett 

 vildledende, skønt den naturligvis rent statistisk er rigtig. 

 Dette fremgaar ved at stille procenttallene sammen med affini- 

 tetstabellen : 



øine (m., kv.) mørke middels lyse 



/ pct. 4-0, 50 50, 5-6 40, 49 



\ mørkt haar affin. S'Tl, 2-12 1-33, 1-28 -49, 50 



Deter rigtig nok at av det samlede antal undersøkte mænd og 



( mørkt haar 



kvinder en like stor procent (4 og 5) har { , som 



^ \ o / ^^ mørke øine 



