ANDR. M. HANSEN 



hetsforbryterne, kortskaller og langskaller for sig 114 og -86. 

 Med andre ord — da affinitetstallene tillater at snu paa kom- 

 binasjonens led — at de kortskal lede f or bry dere har i 

 utpræget meget høiere grad tendens til sædelighets- 

 forbrydelse end de langskallede. Forholdet trær over- 

 ordentlig skarpt frem for de mest raserene, ekstreme grupper, 

 affin. r52 mot bare 57. Hos „andre forbrydere" "97, "99; 

 101, 103. 



Tendensen til patologisk utslag, til kriminalitet, paa det seksu- 

 elle omraade, og man kan vistnok slutte ogsaa paa det dermed 

 saa hyppig kombinerede religiøse omraade, staar utvilsomt i sam- 

 menhæng m^d et i det hele mere mere bevægelig følelsesliv hos 

 kortskalle-rasen end hos den mere rolige og nøkterne langskalle. 

 Den københavnske kriminalstatistik svarej- fuldstændig hl Arbos 

 skildringer av de to rasers aandelige eiendommeligheter i Norge, 

 og til GoBBiNEAUS, DE LA Pouge's, 0. Ammons fra Midteuropa. 

 De maa dypest bero paa en forskel i fysiologisk-konstitusjonel 

 reaksjon likeoverfor affekter, som man ogsaa kender 

 det hos de forskellige hunde- og heste-raser, — hvad jeg har 

 søkt at utrede psyko-fysisk i min „Norsk folkepsykologi" 

 1898. 



Den forklaring jeg der har søkt at gi skal ikke gjentas her. 

 Naar jeg har fundet det av interesse at ta med Geills kriminal- 

 an t ropologiske statistik fra København her, er det ikke alene fordi 

 den er en av de faa foreliggende, som gir sikre data for en korrela- 

 sjon mellem aandelig betegnende egenskaper, seksuel kriminalitet, 

 og hodeform — og dermed rase. Men det er ogsaa fordi bare 

 en saadan enkelt affinitetstabel, som viser en utpræget korrelasjon 

 mellem to egenskaper saa tydelig fysiologisk navhængige som en 

 bestemt psykopatisk forbrydertendens og hodeform, er i og for 

 sig tilstrækkelig til at bevise at man ikke kan ha en enkelt 

 homogen rase, men ihvertfald to — hvorav den ene grundrase, 

 den kortskallede, er fremfor den anden disponeret for seksuel 

 kiiminalitet. Strengt logisk kan man si at beviset kun gælder 



