DET BIOLOGISKE SELSKAB 1900. 101 



talte en ved rekrutmaalingerne ikke sjelden iagttagelse, at iinder- 

 maalere, der efter et aars forløb atter fremstiller sig ved sessio- 

 nerne, kan have af taget i legem shøide. 



Professor dr. N. Wille gav en oversigt over den botani- 

 ske videnskabs udvikling i Norge i det 19de aarhun- 

 drede. 



Møde tirsdag den 5te marts. 



Brigadelæge C. Arbo gav en udsigt over enkelte af det 

 norske Vestlands fjordbefolkninger. Skjønt de gamle 

 fylkesgrænser i de fleste tilfælde var ganske uafhængige af na- 

 turforholdene og kun var rent administrative grænser, danner de 

 dog endnu, fornemmelig paa Vestlandet, i mindre grad norden- 

 fjelds og tildels østenfjelds, forholdsvis skarpe antropologiske fol- 

 ketypegrænser. Hvert fylke synes at have havt sine folkeeien- 

 dommeligheder, der dels ytrede sig i forskjellig procentvis for- 

 deling af de bekjendte hovedformer, langskaller og kortskaller, 

 dels i andre fysiske og folkepsykologiske forhold. Naturforhol- 

 dene er for ensartede til, at de kunde antages ai have frembragt 

 saadanne forhold, og ialfald kunde de vanskelig omdanne hoved- 

 formen. Disse uligheder kunde tænkes fremkomne paa forskjel- 

 lig vis. Man kunde antage, at de gamle fylker enten oprinde- 

 lig har været indbyrdes lidt forskjellige stammer, eller ogsaa, at 

 de nævnte eiendommeligheder ved isolering og stadigt indgifte 

 inden en fra først af ensartet stamme har kunnet udvikle sig. 

 Videre lod det sig tænke, at stammerne allerede ved sin ind- 

 vandring har været adskillig blandede, eller endelig, at de ved 

 sin indvandring har paatruffet tidligere bosatte stammer af en 

 anden hovedform, med hvem de efterhaanden har blandet sig 

 og derved som i Sydtyskland faaet disses hovedform, om de end 

 som de overlegne i kultur har paatrykt dem sit sprog. Endvi- 

 dere paaviste han, at kysttrakterne hertillands paa enkelte und- 

 tagelser nær er optaget af en kortskallet race, der langs fjordene 



