6RÆ0SCILLATI0N I NORGE 1901. 125 



de eier den fornødne modstandskraft til at staa den over, eller 

 om de efterhaanden vil svinde bort" (1. c). 



Som det ogsaa vil fremgaa af mine tidligere beskrivelser 

 af forholdene i Jotunheimen, har der i den sidste menneske- 

 alder fandet ganske betydelige forandringer sted i bræernes 

 stand inden dette omraade. Knud Vole har meddelt mig, at 

 da han ca. 1874 begyndte at færdes i Jotunheimen, laa der en 

 mængde sne saavel over bræer som paa tinder; blaabræ saaes 

 kun i jøklernes nedre del og undtagelsesvis langs kanten, men 

 inde i botnerne og paa mere høitliggende steder yderlig sjelden. 

 Oppe paa Pigbræen hang der i regelen en temmmelig stor sne- 

 skavl udover hele sommeren igjennom, og kun en ganske liden 

 del af Galhøpiggens øverste top var snebar. Nu derimod har 

 isen smeltet i den grad bort fra fjeldgrunden over stupet mod 

 Styggebræen, at man isommer gjerne kunde have gaaet paa 

 fjeldgrunden mellem stupet og bræen lige til tops uden at gaa 

 op paa Pigbræen. Afsmeltningen maa have været ganske over- 

 ordentlig; thi i næsten tre uger huggedes hver dag trin, der 

 imidlertid den næste var sporløst forsvundne. Endda viste der 

 sig imidlertid tegn til, at bræskavlen engang i tiden havde 

 været endnu mindre. Der viste sig her paa Pigbræen, indover 

 fra kammen, en tydelig lagdannelse, isrender, den ene ovenpaa 

 den anden, med gammel kornsne imellom, meget tydelig paa 

 en regelmæssig maade. Bræerne inden dette omraade har 

 saaledes i lange tider stadig gaaet tilbage, men mest i de 

 tre sidste aar og isommer „aldeles voldsomt". De to sidste 

 aar har sneen tøet temmelig tidlig inde i bræbotnerne, saa 

 det gaar paa bare isen hele sommeren igjennem, og naar 

 den kornede bræis stadig overskylles med vand under sterk 

 solvarme som isommer, er forandringen betydelig; bare nu 

 i september har den været ret mærkbar og elven stor og 

 grumset. Den lille bræ, der har ligget over Veslejuva straks 

 nedenfor udspringet af Juvvandet, er nu næsten væk, og om 

 man her gaar den samme vei som tidligere, saa behøver man 



