BRÆOSCILLATION I NORGE 1901. 127 



af snefonnerne (Thomas Vetli), og isens optøen paa fjeldvan- 

 dene, som kan være meget ulige for de forskjellige vande og i 

 de forskjellige aar, har denne sommer indtruffet tidligere end 

 ellers (Syver Bøie). Angaaende det sidste udbrud af øvre Mjøl- 

 kedalsvand meddeles, at våndet banede sig vei under bræen, og 

 at udbruddet medførte en synkning af 4 à 5 meter i indsøens 

 vandstand (Erik Nyhus). 



Indeværende sommers snemængde synes dog ikke overalt 

 at have været lige stor; den syntes at aftage mod nord (Arentz). 

 Den synes ogsaa at have af taget i østlig retning; thi Halvor 

 Kaase, der om Gaustafjeldregionen gjør den bemærkning, at be- 

 tegnelsen „isbræer", der neppe kan bruges, men rettere „sne- 

 f onner", meddeler, at disse aar om andet er ganske væk, saa- 

 ledes nu sommeren 1901, ligesom ogsaa det samme var tilfæl- 

 det for 5 à 6 aar siden ; men at derimod i kolde sommere efter 

 større snevintre noksaa mange fonner kan blive liggende i fjel- 

 dets furer aaret rundt. Paa Haarteigen fandtes heller ikke spor 

 af sne i indeværende aars sommer (Arentz). I den sydligste del 

 af Hardangervidden derimod, hvor snemængden forrige sommer, 

 1900, syntes at være ganske Hden, var den nu i sommer bety- 

 delig større (Arentz). 



Hardangerjøkelen synes ikke i mands minde at have været 

 udsat for en saa mærkbar aftagen som isommer, 1901 (Halsten 

 Myklelun), da den ogsaa fandtes opfyldt af en mængde spræk- 

 ker (Arentz). De mest fremtrædende dele af bræen har i denne 

 sommer trukket sig tilbage paa forskjellige punkter, og denne 

 aftagen paagik endnu i midten af oktober; bræelvene har holdt 

 sig temmelig store hele sommeren igjennem, og der mindes ikke 

 en saa høi og langvarig sommervarme som iaar (Halsten Myk- 

 letun). Rembesdalsskaaken var nu sidste sommer fuldstændig 

 snebar (Aanesen). 



De vestlandske bræer og snemasser siges iaar at være be- 

 tydelig mindre end ellers (Kolderup); men der foreHgger faa 

 bestemte iagttagelser. Paa Folgefonnens överilade kan man in- 



