BOTANISKE lAGTT. FRA RENDALEN. 231 



cularia intermedia (steril), Salix lapponum (?), Pedicularis 

 palustris, Agrostis canina, Drosera rotundifolia og longifolia. 

 Andre steder trådte andre Garex-ai'iQv til eller' istedet for de 

 nævnte, således G. vesicaria, C. Goodenovii og var. juncella, 

 C. teniiiflora. (i mængde på et indskrænket område), G. dioica, 

 G. echinata og G. flava. 



Interessant er forekomsten af subalpine arter som Betula 

 nana, endvidere Oxijcoccus microcarpus, Eriophorum Scheuch- 

 zeri, Salix lappomim (?), og sikkert adskillige flere. De må maske 

 tydes som relikter, og de kolde myrer er jo netop steder, hvor 

 reliktplanter holder sig særlig godt, således er i Danmark de 

 fleste af de arter, der anses for relikter, typiske myrplanter. ^ 



Langs selve Rena's bredder voksede en bræmme af Garices, 

 nemlig især G. aquatilis, men desuden G. Goodenovii, rostrata 

 og enkelte G. elongata; men forøvrigt var jordbunden op til 

 bredderne langt tørrere end længere derfra, idet det rigelig med- 

 førte sand og grus var bleven blandet med myr-bunden og havde 

 dannet en frugtbar humusrig sandbund, der var dækket af et 

 tæppe af Graminéer med talrige blomstrende urter i; her var det 

 netop, at befolkningen havde sine bedste græsenge til høslet, og 

 ved grøftegravning og andre arbejder søgte man at gjøre det 

 brugbare areal større. 



IV. Vandvegetatiouen. 



Såvel i Rena som i de to søer, jeg havde ieilighed til at 

 undersøge, var der mer eller mindre vegetation. 



1. Harsjøn, som ligger på fjældplateauet på c. 650 m., 

 var meget vegetationsfattig. I den egentlige sø var der ingen 

 faststående vegetation at se, kun i lavvandede bugter, hvor sol- 



* Cfr. Rutger Sernander. Studier öfver vegetationen i mellerste Skandi- 

 naviens fjälltrakter. 2. Fjällväxter i barskogsregionen. — Bih. till 

 K. Svenska Vet. Akad. Handl. Bd. 24 III, No. 11, 1899. 



