INDRE- OG MELLEM-KVÆNANGENS KARPLANTER. 333 



B saxatilis L. Fl. st. i distriktet. 



R. Chamæmorus L. Talrig i Brændbugt og tildels i Kjæ- 

 kan; ellers temmelig sjelden. Denne plante foretrækker middels- 

 kolde somre. Er forsommeren for kold, ødelægges blomsterne. 

 Efteråt den svære varme kom om sommeren 1901, svandt plan- 

 ten aldeles bort, og multehøsten blev det aar betydelig ringere, 

 end man skulde have ventet. 



Fragaria vesca L. Af og til fra Nordstrøm til Bad deren. 



Comarum palustre L. Temmelig talrig fl. st. 



Potentilla Anserina L. Kvænangsbolten; Brændbugt; 

 JN^ordstrømmen (Norm.). 



P. verna L. Temmelig alm. i hele distriktet. 



^gelida Mey. Corrovarres østskraaning, talrig, ved birke- 

 grænsen; Kirkus-Middavarre. spredt, samt af og til opover til 

 forbi Baddajavre. 



P. nivea L. Fra Nord-Slææro til Abo-Rassa, tildels talrig; 

 ualmindelig talrig paa Corrovarres ryg; overalt i Indre-Kvænan- 

 gen sammen med Draba nivalis, og fl. st. desuden med Arnica 

 alpina; Rottohumpen; paa en ryg opfor Sætris-gruben; i nær- 

 heden af Gamlegruben; øst for Baddajavre; paa alle disse sidste 

 steder sparsom. 



Sihhaldia procumhens L. Temmelig alm. paa alle fjelde. 



Geum rivale L. Spredt over hele distriktet. 



Bryas octopetala L. Temmelig talrig paa Sliravarre og 

 Corrovarre. I det øvrige distrikt optraadte den flekkevis. Paa 

 en del fjelde saaes den ikke. 



ß minima nov. var. CauHs 1,5 — 2 cm. altus, folia 

 radicalia circiter 5 tmn. longa, 1—2 mm. lata, sepala ± late 

 lanceolata, obscura. 



Bægerbladene hos lypica er mere jevnbrede, samt lysere. 

 Kjertelhaarene hos denne form gaar næsten til spidsen af bæger- 

 bladene; kronbladene tydelig indtrykte i spidsen, rundet elliptiske — 

 spadeformede ; blomsterne ca. 1,5 cm. i diameter (hos typica 

 ca. 2,6). 



