340 ANDR NOTØ. 



herbacea, end mindre omvendt; men begge har, muligens her- 

 bacea først, skilt sig ud fra en og samme form, og af denne 

 maa der, i de arktiske egne især, findes gjengangerformer, mere 

 eller mindre lig den oprindelige. At saadanne former er vanske- 

 lig at skille fra sine efterkommeres bastarder, naar saavel disse 

 som hine forekommer i samme egn, siger sig selv. I arktiske 

 egne, hvor en af disse {polaris eller herbacea) mangler, at an- 

 tage, naar man finder en form, som synes at være bastard af 

 disse to, at den ene af forældrene er uddød der — , synes mig 

 noget søgt. Thi i tilfælde af, at der oprindelig havde været en 

 saadan bastard, og en af forældrene var uddød, vilde vistnok 

 bastarden som oftest gaa samme vei om ikke saa lang tid; 

 for disse arter, og end mere deres bastarder, opnaar ikke nogen 

 høi alder. For de større vidjearters vedkommende kan pollen 

 hos bastarden blive fuldt udviklet, og da kan bastarderne ofte 

 greie sig selv; men jeg tviler paa, om dette er tilfældet med 

 saadanne smaa som ovennævnte. Altsaa, et af to: er pollen 

 fuldt udviklet, og bliver frøerne modne, saa er sandsynligheden 

 for, at det er en relictform, stor; bliver ikke, under alm. om.- 

 stændigheder, pollen udviklet, og bliver frøerne ikke modne, saa 

 er sandsynligheden for, at det er bastard, temmelig stor. Men 

 i sidste tilfælde vil netop en saadan en om kortere eller længere 

 tid dø ud, og nye vil ikke komme igjen, naar en af forældrene 

 mangler. Imidlertid vil det vistnok sjelden indtræffe, at nogen 

 af disse forældre dør ud; de optræder oftest i masse og er tem- 

 melig haardføre. 



En af disse mellemformer forekom, som ovenfor nævnt, 

 ogsaa paa Caikavarre. Den er betydelig større end baade 

 herhaceae og polaris fjeldformer. Den svarer, hvad formen an- 

 gaar, til /. nothula Ands; men jeg ^holder den ikke for bastard. 



S. herhacea L. Fl. st. i distriktet. Gaar fra havet til de 

 høieste fjeldtoppe. 



S. herbacea X lapponum. Nappen; Rottojavre; temmelig 

 talrig paa fjeldmyrene fra Caikavarre til Ruttut. Paa det første 



