348 ANDR. NOTØ. 



gère end hos pulla. Mellemformer igjen mellem hracliystachys 

 og vesicaria er sjeldne at træffe. vSaadanne har jeg kun seet 

 ved Fladvold i Nord-Reisen. 



Paa nedre Mellémfjeld i Burfjorddalen, hvor pulla forekom 

 i masse, var den meget foranderlig. Hunaksene fra 1 til 6. I 

 sidste tilfælde havde de øvre oftest hanblomster i spidsen. Der 

 fandtes ogsaa f. basigyna. Af andre former af den kan 

 merkes: 



/. acroarrhena. Uden hanaks i toppen, 1 — 3 hunaks, 

 hvoraf 1 eller 2, sjeldnere alle 3, med hanblomster i spidsen. 

 Dækskjællene smalere end hos typica, oftest var de længere end 

 frugterne. 



ß asthera nov. var. Saavel stængelen som bladene mere 

 opret end hos typica, den første meget fin, sjelden 1 mm. tyk, 

 snart hdt ru, snart aldeles glat, men altid skarpt trekantet. 

 Stængelbladene aldeles kjølformede (ikke med platte kanter), 

 meget smale; det nederste blomsterblad næsten børsteformigt, 

 oftest af aksets længde. Aksene alm. 3, det nederste med en 

 stilk saa lang som det selv, det øverste ofte tokjønnet (J alm. 

 nederst), 2 — 4 mm. tykke. Frugterne tydelig i rad. 



Nedre Mellémfjeld. Sikre overgangsformer til typica saaes 

 ikke. — Exemplarer med glat stængel kunde én let tage for 

 C. rotundata; men ved nøiere eftersyn kan den dog tydelig 

 skilles fra denne ved sin skarpt trekantede stængel, kjølformede 

 blade (hos rotundata rendeformede) og den oftest tokløvede 

 støvvei. 



C. ampullacea Good. Fl. st. i distriktet. 



ß horealis Hn. Ved våndene i Burfjorddalen, 



'^rotundata Wg. Sjelden: Brændbugt, nær stranden; Kar- 

 vikfjeldet (Jørgensen) ; ved et lidet tjern vest for Rottojavre. 



G. filiformis L. Navetdalen (Norm.); ved våndene i Bur- 



fjorddalen. 



[C. pallescens L. Hukø]. 

 C. capillaris L. Alm. 



