356 ANDR. NOÏ0. 



efter Blytt og Lindeberg — opført glauca som egen art; men 

 disse to gaar — ialfald i det nordlige Norge — over i hveran- 

 dre. Paa tørre steder bliver planten „cöesia-artet", paa fugtige 

 steder „pZa^tca-artet". 



P. cæsia Sm. Gargovarre; Rottohumpen. 



/i aspera (Gaud.). Storhumpen i Burfjorddalen. 



P. annua L. Af og til paa dyrkede steder. Oppe i Bur- 

 fjorddalen saa jeg den dog ikke. 



Glyceria maritima (Huds.) Wahlb. Aarøen og Sørstrøm- 

 men (Norm.); Kjøllefjord; Alteidet 



Catahrosa algida (Sol.) Fr. Gaisa (Norm.); Slææro. 



Molinia coerulea (L.) Moench. Spredt omkring i distriktet. 



Trisetum suhspicatum (L.) P. B. Spredt omkring paa 

 fjeldene. Holder sig mest fra birkegrænsen og et stykke forbi 

 vidjegrænsen. 



Aira alpina L. Saaes paa de fleste fjelde. 



Paa nedre Mellemfjeld, ca. 100 m. over birkegrænsen, 

 fandtes den meget frodig og talrig. A. cæspitosa gik omtrent 

 op til dens nedre grænse, og der saaes en hel del exempl. af 

 den, som én ved første øiekast ligesaa godt kunde henføre til 

 cæspitosa som til alpina. Gründet paa den sterke varme og 

 langvarige tørke i sommer blev der tørt, hvor der i almindelig- 

 hed er fugtigt, saa A. alpina derved fl. st. fik et tørrere under- 

 lag, end den var vant til, og paa saadanne steder opnaaede den 

 især en svær frodighed, blev ofte mer end alenshøi. Stængel- 

 bladene paa saadanne exempl. var almindelig flade, rodbladene 

 optil 30 cm. lange, i levende tilstand ogsaa ofte flade. — Naar 

 det i Blytts flora heder, at straaets øverste ledstykke er blad- 

 løst, saa er ikke det tilfældet i almindelighed, ialfald ikke i det 

 nordlige Norge. Alle af mig undersøgte exempl. har 2-bladede 

 stråa, et paa hvert af straaets to øverste ledstykker. Undertiden 

 kan dog det øverste være mindre udviklet. — Trods den frodig- 

 hed den paa ovennævnte sted i sommer opnaaede, var den dog 

 ved lidt nøiere eftersyn ikke vanskelig at skille fra cæspitosa, 



