304 CARL JOHAN SVENDSEN. 



lig knyttet til JNavnene Rostrup, Johansson, Sadebeck og- 

 Giesenhagen; deres Morphologie og Udviklingshistorie er temme- 

 lig fuldstændig kjendt, men om deres geografiske Udbredelse 

 ved man meget lidet; hvad Norge angaar, findes der, foruden 

 spredte Oplysninger i de nævnte Forfatteres Arbeider, kun en 

 samlet Oversigt over det centrale Norges alpine Former i en 

 Opregning af Ascomyceter fra Dovre fra 1891 (Rostrup I), hvor 

 der (pag. 10) angives 5 paa Betulaceer forekommende Taphrina- 

 arter; over de mange andre Arter findes ingen samlet Oversigt,^ 

 omend mange af dem maa antages at forekomme. I det nord- 

 lige Norge er Taphrina behdina Rostr. og T. nana Johans. 

 stadig forekommende Snyltere paa BetuJa alpestris og dens 

 Slægtninge samt paa B. nana. T. carnea Johans, har jeg iagt- 

 taget i Alten, ved Tromsø, i Maalselvdalen, Bardo etc. og „Plom- 

 mepunge" er en ikke sjelden Foreteelse paa vore vilde og dyr- 

 kede Priinus-a.rier ; desværre er jeg ikke i Besiddelse af Mate- 

 riale til nøiagtigere Angivelser om de enkelte Arters Udbredelse. 



Den foreliggende Taphrina -avi, som jeg efter Finderen har 

 tilladt mig at kalde T. Willeana, forekommer paa Bladpladen af 

 Betula alpestris. Paa det til min Raadighed staaende, temme- 

 lig rigelige Materiale har jeg ikke kunnet finde hverken Mycel 

 eller Sporesække paa andre Organer, som f. Ex. Bladstilke eller 

 unge Grene; Asci forekommer paa begge Sider af Bladpladen, 

 dog i langt overveiende Mængde paa Undersiden, hvor den in- 

 ficerede Del har den største Udstrækning og hvor Asci 

 desuden staar langt tættere end paa Oversiden; herved og ved 

 en ganske svag hypertrophisk Vækst af Epidermiscellerne paa 

 det inficerte Sted fremkommer en svag Hvælvning af Bladpla- 

 den. Bladets Svamp- og Pallisadeparenchym synes dog ingen 

 Skade at lide, ialfald er Cellernes Form og Størrelse noi-mal og 

 Chloiophylkornene grønne, hvor ikke allerede Bladet er afdøet. 



Taphrina-a.vterneå Udviklingshistorie er ved Johanssons og 

 Sadebecks Arbeider .særdeles godt kjendt, og nye Bidrag til 

 denne kan jeg da heller ikke bringe; alt, hvad jeg har seet, be- 



