66 ♦ ßERNT LYNGE. 



bringebærbakke — ikke fordi bringebær fRuhus idæusj er nogen 

 utpræget skyggeplante, men den kan greie sig uten meget sol. 

 De to sider har bare 24 planter fælles, skyggesiden har 21 og 

 solsiden 36 planter, som ikke tindes paa den anden side. For- 

 skjellen i plantematerialet er altsaa ganske gjennemgripende og 

 indskrænker sig ikke bare til karakterplanterne. 



Lyngsamfundet. 



Et lyngsamfund vil danne sig, naar nedbrytningen av de 

 organiske stoffer av en eller anden grund ikke føres tilende, men 

 stanser ved dannelsen av forskjellige sure forbindelser, de saa- 

 kaldte humussyrer. De formindsker jordens absorptionsevne for 

 næringsstofferne, saa at disse vaskes ut med regnvandet. I eks- 

 treme tilfælde kan næsten al næringen vaskes ut og vi faar til- 

 bake et hvitt grus, som bestaar av næsten ren kiselsyre: b ly- 

 sa n d. Syrerne gjør jorden skikket for hyfesopper. mens bak- 

 terier og visse dyr (melemai'ken f. eks.) fordrives. Ved disse 

 omdannelser blir jorden lite skikket for mange planter, mens den 

 kan utnyttes av de nøisomme planter, som vi tinder i lyngsam- 

 fundet (ofte mykorrhiza-planter). 



Lyngsamfundet er ytterst ensformig og artsfattig, foruten 

 røslyngen (Calluna vulgaris) træ f f er vi Vaccinierne, Pteridium, 

 Arctostaphylos uva ursi, Empetrum, Carex pilulifera, Poten- 

 tilla erecta og Aera ßexuosa, Molinia, Festuca ovina og Sieg- 

 lingia dectimhens, paa fugtigere steder Erica Telralix. Indover 

 fastlandet kan helerne milevis være klædt av disse planter. De 

 gir landskapet en trist graa tone, som bare brytes under lyngens 

 blomstringstid. Det er i lyngmarken, vi finder de RAUNKiÆR'ske 

 jordflateplanter. Nu vokser næsten alle de danske hedeplanter 

 her nede paa sydkysten, men det samlede artstal er bare halv- 

 delen saa stort. Dette forklarer det høie procenttal for disse 

 planter (5.9 % mot 3 % i Danmark). 



