VEGETATIONSBILLEDER FRA SØRLANDETS SKJÆRGAARD. 67 



Meilern lyngen ligger fjeldet store strækninger bart („sva- 

 berg"), uten dække av karplanter. I fordypningerne samler der sig 

 et lite lag av næsten ren sand. Den er for løs og for grund for 

 større fleraarige planter; den staar ikke i forbindelse med nogen 

 fjeldspræk i bunden. Der vokser derfor mest smaa enaarige planter 

 eller toaarige, som danner en roset om høsten og skyter op et 

 blomsterskud om vaaren i god tid, før varmen kommer i veiret 

 og tørken blir for slem. Vi nævner Spergula vernalis, Filago 

 minima, Aeropsis præcox, Cerastium semidecandrum og Viola 

 tricolor. Mer dominerende er endel laver, for hvem den løse 

 grund passer godt: brækkes en av dem istykker, vokser der let 

 frem to nye av brudstykkerne. Typeplanter av laver er især 

 Stereocaulon tomentosum, Gladonia papillaria og Cetraria 

 aculeata, desuten vokser der Cladonia pyxidata, C. uncialis 

 og C. gracilis-iormer, Cladonia rangiferina m. fl. Flere av 

 dem danner sjelden apothecier og den antydede vegetative for- 

 meringsmaate er deres eneste. Av moser optrær Grimmia og 

 Rhacomitrium-'di'ier . 



Lyngsamfundet staar i en vis sammenhæng med sumpen. 

 Ogsaa der er nedbrytningen vanskeliggjort (paa grund av sur- 

 stofmangel). En saadan liten sump med stillestaaende vand, ofte 

 av en raatten lugt, dannes meget almindelig i lyngsamfundet, 

 selv ute paa de smaa holmer i skjærgaarden. I sumpen vokser 

 talrike Sphagnum-avier og langs kanten Polytrichum-aiiev ; i et 

 tilfældig samlet materiale var der 11 forskjellige Sphagnum- 

 arter (velvillig bestemt av dr. J. Hagen i Trondlijem). Saa finder 

 vi Typha (begge arter), Scirpus Tahernaemontani, Phragmites, 

 Utricularia vulgaris og U. minor m. fl. 



Rundt sumpen optrær et artsfattig C a ri ce tum: Carex stellu- 

 lata, G. panicea, C. Goodenoughii, Juncus effusus, Peuceda- 

 num palustre, Scirpus paluster og kun faa andre arter. Eu 

 liten forkrøblet furu eller rogn mangler sjelden, de kan opnaa en 

 ganske stor alder, men en ringe størrelse, sjelden over 1 à 1.5 

 meter. De vokser sikkert ikke der, fordi de trives, men fordi de 



