KVARTÆRGEOLOGISKE STREIFTOG PAA SØRLANDET. 365 



er jo omtrent samme høide som den strandvolden syd for Rande- 

 berg ligger i. Begge disse nivaaene maa sikkert være av post- 

 glacial oprindelse, og betegner vistnok sænkningens maksimum, 

 som Bjørlykke har fremhævet for strandvoldens vedkommende. 

 Rektangelkartet har ogsaa 11 m. ved Sande. 



Vi kommer nu til den forholdsvis lave strandvold 

 mellem Sande og Bø, som tidligere har dæmmet op Bøvandet. 

 men som er blit gjennemgravet ved en kanal da Bøvandet skulde 

 tappes ut. F'orholdene her er utførlig behandlet av Bjørlykke. 

 Ved mit besøk var det uraad at faa studert lagbygningen i sidene 

 av kanalen, saa jeg maatte nøie mig med at plukke op ende! 

 for det meste temmelig defekte skjæl som fandtes spredt paa begge 

 sider. Skjællene var følgende: 



Ostræa edîdis, Lin., 3 nogenlunde hele skal u n d e r middel- 

 størrelse, og etpar brudst. 



Mytilus edulis, Lin., mange def. skal og brudst. Tildels 

 ganske stor. 



M. modiolus, Lin., adskillige def. skal og brudst. Middelstor. 



Tridonta horealis, Chemn., 4 skal; det største var 32 mm. 

 langt og mindet habituelt om Astarte compressa, Lm. 



Cyprina islandica, Lm., 2 brudst. 



Mya truncata, Lm., en mængde def. skal og brudst. Under- 

 tiden meget tykskallet, men undertiden ogsaa tynd og fin. 

 Sjelden rigtig kortskallet. 



Zirphæa crispata, Lm., et brudst. 



Saxicava pholadis, Lm,, ett skal, 38 mm. langt. 



Tectura virginea, Müll., 2 eks., det største vel 11 mm. langt. 



Littorina littorea, Lm., endel eks., store, optil over 30 mm. 



L. obtusata, Lm., 2 noksaa smaa eks. 



Buccinum undatum, Lm., et brudst. 



Desuten 5 skalstykker av Balanus sp., det ene begrodd 

 med k a 1 k a 1 g e r. 



