374 DANIEL DANIELSEN. 



ganske stor utstrækning paa Jæren, og selv om han med Reusch 

 (og Broggeh) antar at Cyprina-\eren ved Opstad teglverk ikke er 

 paa primært leiested, men er transportert ditopav„Skagerakbræen", 

 saa mener han at andre forekomster kræver en høiere havstand 

 end den senglaciale tids 20 m. Han sier saaledes s. 42 i sit 

 arbeide: „Antar vi, at denne del av leret ved Reve (med Abra 

 longicallis og Cardium fasciatum) er avsat paa et dyp av ca. 

 100 m., skulde vi muligens heri øine en forklaring til „Høi- 

 jæderens" steilere skraaning eller terrasseformede omgivelser, 

 der netop ligger i omtrent denne høide over den nuværende havstand. 

 Denne konfiguration, der træder saa tydehg, men uforstaaeligt 

 frem i sondre Jæderens løsmasser, skulde altsaa kunne faa sin 

 forklaring som en interglacial dannelse, som den sidste istids 

 bræmasser ikke har formaaet at utslette". — Reusch er heller 

 ikke fremmed for den tanken at der kan findes inte r glaciale 

 avleininger i større høide over havet end den senglaciale marine 

 grænse. Saaledes sier han s. 6 i sin avhandling „Hvor meget 

 har Jæderen efter sidste istid været nedsænket under havet?" ^: 

 „Jeg benægter ikke, at der kan findes kvartære havafleiringer i 

 større høider end de nævnte, ja jeg har selv omtalt saadanne; 

 men disse havafleiringer maa antages enten at være førte af 

 bræer til et høiere niveau end de havde ved sin dannelse, eller 

 de kan ansees for rester af ældre havafleiringer, som ligger 

 urokkede paa beskyttede steder, hvor de fremglidende bræer har 

 skaanet dem." — Den forfatter som tydeligst har uttalt tanken 

 om en dypere nedsynkuing av Jæren end den senglaciale, er 

 dog A. Grimnes i „Jæderens jordbund" (Norges geologiske under- 

 søkelses skrifter nr. 52). I et eget kapittel „Har Jæderen en- 

 gang ligget under havet?" begrunder han den teori, at den 

 høiden lermassene paa Jæren naar op til paa forskjellige steder, 

 angir en gammel havstand paa vel 200 m. over nuværende 

 strand. Kapitlet slutter med følgende uttalelse: „Men om hav- 



^ „Norsk geologisk tidsskrift", bind I, no. 4. 



