402 



BEUSHANE. PHILOMACHUS PUGNAX. 



samt dessutom frön af Polygonum persicaria. Den huvudsakliga 

 födan under våren, sommaren och hösten är således insekter, un- 

 der det den under vintern, åtminstone på vissa trakter, såsom vi 

 redan omtalat, utgöres af frön. 



Förr fångades Brushanar i större mängd än nu. I England 

 och annorstädes skedde det på lekplatserna eller med lockfogel. 

 I Oldenburg infångas hanarne på lekplatserna och honorna vid 

 boen i snaror. Då en af de förre fastnar med foten i en snara, 

 överfalles han af de öfriga. De vänja sig lätt vid fångenskap och 

 kunna i norra Tyskland lättare bibehållas över vintern än de fle- 

 sta närstående vadare, och bliva mycket tama» Till en början ger 

 man dem vatten med deri kastade daggmaskar och små insekter 

 och inblandar sedan deri bröd, mjölk och även kött. Vid Råbe- 

 löf nära Kristianstad fans år 1713, då Klein var på besök hos 

 vice-guvernören över Skåne, Skytte, en stor mängd Brushanar. 

 Ibland 100 hanar eller flere fann han icke någon fullt lik en an- 

 nan. Linné såg den 27 Juni 1749 Brushanar gående i huset på 

 Marsvinsholm i Skåne. I fångenskap angripa de stundom andra 

 foglar, och de strida ävenjmed hvarandra. I England göddes de 

 med bröd, mjölk, hampfrö, stundom med hvete och socker, blevo 

 mycket feta och värderades högt. Enligt en äldre uppgift göddes 

 de i mörkret, emedan de Jannars dödade hvarandra. I Schönbrunn 

 vid Wien levde en, enl. v. Pelseln, under 15 år. 



Hos oss skjutas de vanligen endast om hösten och vid havs- 

 kusten, då de samlat sig i större flockar och äro stadda på flytt- 

 ning. Då de påträffas spridda, trycka de för hunden. 



Deras kött är om hösten utmärkt. I norra Tyskland torgfö- 

 ras de ofta levande, och man underhåller dem ofta i trädgårdar, 

 dels för det nöje de skänka, dels emedan de bortplocka en mängd 

 insekter och larver. Så ock i Slesvig. 



Falken och höken förfölja dem; vid vatten dyka de undan^ 

 på land trycka de. Träffar roffogeln någon under flygt, är han 

 förlorad. 



Ibland Brushanens fjädrar hafva blivit funna : Docophorus fräter 

 GiEB.; Nirmus liolophoeus Nitzsch, även funnen på Tringa canutus^ 

 Numenius arquata och Strepsilas inter pr es; Nirmus cingulatus^uzGE, 

 även på Limosa lapjponica, L. cegocephala^ Phalaropus fulicdrius; 

 Menophon lutescens Nitzsch, även på Totanus macularius, Tringa 

 alpina^ Vanellus cristatus, Hcematopus ostreologus och Alca torda ;■ 

 Colpocephalum cornutum Nitzsch. 



I inelvorna leva: Trichosoma contortum Crepl., i matstrupen,, 

 även funnen hos Sturnus vulgaris; i tarmkanalen: Tcenia hrachy- 

 cephala Crepl.; T. filum Goeze; T, microrhyncha Krabbe. 



För dem, som önska närmare upplysningar rörande foglarnas parasiter^, 

 får jag hänvisa till: Insecta epizoa, nach Nitzsch's Nachlass, bearb. v. Giebel, 

 1874. DiEsiNG, Systema helmintum, 1850-51. Eudolphi, Entoz. Synop- 

 sis, Bresl. 1819. Dujardin, Hist. nat. des Helmintes, Paris 1845. Molin, 

 Prodr. faun^ Helminth. Venet^, Denkschr. d.k.Akad. Wien 1861. Krabbe, 

 Bidrag til Kundskab om Fuglenes B^ndelorme, Kjöb. 1869 m. fl. 

 Avis pugnax Aldr., Orn. III 1635, L. 20, C. 19, 123. Gesn. red. III 1669,- 



50. Rat, Sjn. 1713, 107. 

 Pugnax Jonst., Av. 1657, 105, t. 51, ^% Briss., Orn. V 1760, 240; Ed. 1793 



II 273. 



Tringa, n:o 145. L. Fn. I 1746, 53. 



Brushane, L. Sk. res. 1751, 255. Pontoppidan, Norweg. II 1794, 130. Barth, 

 Erfar. 1874, 122. 



Tringa pugnax L. S.N. II 1740, 47; IV 1748, 26; X. 1758, 148; Mus. Ad.. 

 Fridr. 1754, 19; Fn. II 1761,62; S.N. XII 1766, 247. BrIjnn., Orn. 1764, 

 50. Scop., Ann. 1, 1769, 98. Ph. MtJLL., L. SN. II 1773, 404. MtJLL., 

 Prodr. 1776, 24. Bergius, Tal, II 1787, 101. Gm., L.S.N. 1788, 669.. 

 Lath., Ind. II 1790, 725. Beseke, Vög. Kurl. 1792, 64-5. J. Julin, 

 Journ. uti Hush. 1792, ^%, Lath. Bechst., III, 1 1796, 131; IV 1812, 446. 

 N. Retz., Fn. 1800, 179. Bechst., Jagdw. III, i 1802, 116. Meyeru. 

 Wolf, Tasch. II 1810, 377. Vög. Liv-u. Esthl. 1815, 201. Pall., Zoogr. 

 II 1811, 190. BoiE, Reise d. Norw. 1822, 310. Faber, Prodr. 1822, 



