354 



SKARFLACKA. RECURVIROSTRA AVOCETTA. 



fjäderfria delen av underbenet; kan hon icke bottna, simmar hon, 

 och flyter lätt på vattnet. Hennes flygt är vid häckplatsen låg 

 och med långsarama vingslag, under flyttning hög och med hastiga. 

 Hon håller dervid huvudet tillbakadraget och fötterna bakåt- 

 sträckta. Hon är mycket skygg, isynnerhet der hon blifvit jagad. 



Hon häckar på lågt belägna platser, hos oss numera endast 

 på sjäferi-ängen vid Ottenby. Boet utgöres vanligen av en liten 

 fördjupning i marken, der man stundom funnit några stycken av 

 Salicornia herbacea. Hon häckar merendels kolonivis. När man 

 närmar sig stället, höres hennes klagande läte, »blit, blit»; hon 

 låtsar sig vara skadad och söker locka vandraren bort från 



stället. P. MtJLLER. ^ 



Anm. Angående fogelägg i allmänhet får jag i korthet anmärka, att i 

 det följande med grundfläckar förstås de ljusare fläckar, som ligga i sjelva 

 skalet nära dess yta; ytflächar äro de, som ligga på sjelva ytan av ägget 

 och hava derför alltid starkare färg än de förra. Ar färgen å fläckarna 

 ljusare åt ena randen av hvarje fläck, kallas de flytande, likasom målningen 

 å vissa slag av lergods. De mått vi meddela äro å längden och den största 

 bredden. Med äggets spets förstås så stor del av äggets smalare ända, som 

 angives av skilnaden emellan längd och bredd. Ar ägget i båda ändarna 

 tillspetsadt eller utdraget, är skilnaden emellan längden och största bredden 

 fördelad på äggets båda spetsar; en fördelning, som dock här för utrymmets 

 skull blivit förbigången. Aggets Tekta7igel är ytinnehållet av den rektangel, 

 som omskrifver ägget; denna ytas storlek erhålles således genom att multi- 



TT ^^ 



plicera äggets längd med dess största bredd. Aggets reducerade längd är 

 proportionen mellan dess längd och bredd, och erhålles genom att dividera 

 längden med största bredden. Jag hoppas, att en hvar skall lätt finna, hvilken 

 stor vinst för äggens bestämmande och studium dessa enkla beräkningar med- 

 föra, ävensom för bestämmandet av omfånget av den individuella variationen, 



TT ' 



som blir mycket i ögonen fallande. Aggens struktur har jag icke förbigått, då 

 den är mera anmärkningsvärd. Alla mått äro angivna i millimeter och äro mätta 

 med största möjliga noggranhet till tiondedels eller hundradedels millimeter, 

 hvilket varit nödvändigt för att erhålla beräkningarna så exakta, som be- 

 hovet krävt. — I det följande anföras specielt tid och ställe för de föremål, 

 som jag i och för detta arbete undersökt. Jag har härvid huvudsakligen 



begagnat Riksmuseets och Kongl. Veterinär-institutets samlingar samt dem, 

 hvilka några vänner haft godheten meddela mig. 



Ägg: Päronformiga till ovata, olivbruna, olivgröna till ljus- 

 bruna; grundfläckar svartgrå, ytfläckar mest runda, spridda, medel- 

 stora, färgen sammanlöpande. 



1. 16 maj 1872, Ottenby, Kalling. 



2. 2 juni 1867, Ottenby. Korta, ljust gråbruna, fläckar mindre. 



3. 4. Samma dag och ställe. Ljusbruna, ej kull. 



5. Samma dag och ställe. Ljusbrunt, abnormt litet; fläckar bilda en 

 krans å tjockändan, de öfriga små. 



6. 26 maj, Tipparn, Jutland, O. Möller. Ljust olivgröna; fläckar 

 små, mest spridda. 



7. Jutland. Kort, ljust gulbrunt, småfläckigt. 



8. Mecklenburg. Långt päronformigt, ljust olivbrunt. 



Ä7im. De med bokstäver efter en sifl^ra betecknade 'é^gg tillhöra 

 samma kull. Jemf. Westerl. Sk. Ool. 1867, 197. 



Vid de efterföljande arterna har jag funnit lämpligt att låta beskriv- 

 ningarna av äggen följa omedelbart efter dem å sjelva foglarne. 



M 



Äggets längd , 



» bredd , 



» spets 



» red. längd, 

 J) rektangel.. 



la 



b 



c 



d 



2a 



b 



c 



52 



51,1 



50,3 



47,4 



47,1 



46,9 



44,9 



34 



34,8 



35,5 



34 



35 



35,4 



35,3 



18 



16,3 



14,8 



13,4 



12,1 



11,5 



9.6 



1,53 



1,47 



1,42 



1,39 



1,35 



1,32 



1,27 



1768 



1778 



1786 



1612 



1649 



1660 



1585 



51 

 34,1 

 16,9 

 1,5 

 1739 



M 



Äggets längd 



» bredd 



D spets 



J> red. längd 

 » rektangel. 



49,7 

 35,8 

 13,9 

 1,39 

 1779 



46,9 

 31,8 

 15,1 

 1,47 

 1491 



6a 



51,4 



34 



17,4 



1,51 



1748 



50,6 

 34,4 

 16.2 

 1,47 



1741 



47,5 

 32,9 

 14,6 

 1,44 



1563 



46,5 

 31,5 

 15 



1,41 

 1465 



48,5 

 35,5 

 13 

 1,37 

 1722 



53,5 



33,4 



20,1 



1,6 



1787 



Skärfläckan lägger i allmänhet årligen en kull av 4 ägg. 

 De ruvas skiftesvis af hanen och honan, och man säger, att ruv- 

 ningen varar 17—18 dygn. Sedan ungarne blivit utkläckta och 

 torra, lemna de boet, och vid fara dölja de sig ganska skickligt 

 bland grus eller i markens ojemnheter. Sedan de vuxit något, 

 föras de af föräldrarna till pussar och lugnt vatten, men till öppna 

 hafsstränder först då de kunna lyfta. Då de blivit fullt flygga, 



