492 



KUSTSNAPPA. TRINGA CANUTUS. 



och svår att få inom hålL Hon springer snabbt, men sällan ser 

 man henne simma. 



Under flyttning, i synnerhet om våren, är lätet 'käck käck'; 

 och när flocken lyfter, skriker den skarpt. Det beskrives även 

 såsom liknande klockljud av olika höjd. 



Födan utgöres mest av små mollusker, levande bland tång 

 eller på stenar vid kusterna, såsom Paludina mimatica Lam., 

 ungar av Littorina rudis^ Nerita, Tellina^ Patella; dessutom förtär 

 hon insektlarver, små skalbaggar m. m. Hon söker födan i 

 skymningen och under dagens lopp, dock hvilar och sover hon 

 midt på dagen, och hon står derunder med näbbet riktadt 'mot 

 havet' (mot vinden ?). 



Till häckplats skall hon välja högre belägna platser. Boet 

 skall utgöras av en liten grop med bädd av litet mjukt gräs. 

 Sedan ungarna äro vuxna, drager familjen sig nedåt stränderna. 

 De unga av båda könen hålla sig tillsammans och äro föga 

 skygga, så att man kommer dem så nära, att könet kan igen- 

 kännas på deras storlek. De leva parvis. Hanen och honan 

 kunna skjutas i ett skott, och saken kan således lätt kontrolle- 

 ras. Förbindelsen mellan hane och hona knytes, enl. v. Homeyer, 

 under hösten. De förlovade följa hvarandra under flyttning åt- 

 minstone till mellersta Europa om ock ej så länge de leva. 



Då efter längre flyttning dessa foglar nyss kommit i land, 

 äro de ivrigt sysselsatta med sökande efter föda och kunna då 

 stundom med lätthet skjutas, likasom ensamma foglar. Men ut- 

 hvilade och i flock äro de varsammare. Stundom kunna många 

 skjutas i ett skott, såsom då en gång i Irland i ett skott fäldes 

 41 stycken jemte 66 andra vadare. Hon kan även fångas i nät 

 eller snaror. 



Hölls före 1676 i England infångad, göddes med hvete, 

 bröd och mjöl och ansågs för en läckerhet, Willughby; fångades 

 här även på Låthams tid och göddes likasom Brushanarne; fån- 

 gas ännu i nät på Borkum, kan lätt underhållas och vänjas vid 

 mjölk och bröd. Underhölls i Zoologiska trädgården i Frank- 

 furt a. M. 



Hon förföljes stundom av små Falkar och Hökar. 



Ibland fogelns fjädrar leva: Docophorus cajiuti Denny; Nir- 

 mus holophwus Nitzsch; N, cingulatus Nitzsch och N, vanelli 

 Denny. 



Inelvsraaskar äro okända och må eftersökas. 



Knöt agri Lincolniensis Willughby, Orn. 1676, 224; jemf. Boie J.f.O. 1855, 



225 med texten hos Will. 

 Canuti avis Kay, Syn. 1713, 108. Linné, S.N. VI 1748, 26. 

 Tringa n. 150 L. Fn. I 1746, 55. 



?Glareola castanea Klein, Hist. Av. 1750, 101; Vög. 1760, 188. 

 Tringa canutus L., S.N. X 1758, 49; Fn. II 1761, 65; S.N. XII 1766, 251. 



Briss., Orn. V 1760, 258, Tab. XX f. 1; Ed. 1763 II 276. Ph. Mull., 



L. Nat. II 1773, 412. Berg., Tal. 1787, 101. Gm., L. S.N. 1788, 679. 



Lath., Syn. II 1790, 738. Lath.-B., III, i 1796, 160 (Syn. ex p.). 



Eetz., Fn. 1800, 189. Pall., Zoogr. II 1811, 197. Jard., B. of Gr. 



Brit. III 232. Kets. u. Blås., Wirb. E. 1840 n. 344. Schinz, Eur. 



Fn. II 1840, 326. de Selys-L., Fn. Belg. 1842, 126. Schleg., Rev. 



1844, LXXXVIII; Scol. 1864, 29. v. d. Muhle, Orn. 1844, 103. 



ScHULZ, Fn. 1845, 362. Gosse, B. Jam. 1847, 354. Gray, Gen. III 



1849, 579. Degl., Orn. Eur. II 1849, 219. Thomps., Irel. II 1850, 



306. Wall., N-a 1854, 254. Hartl., J.f.O. 1854, 297; W. Afr. 



1857, 237. Bailly, Orn. IV 1854, 214. v. Midd., Isep. 1855, 



59. ViDAL, ref. Bolle J.f.O. 1855, 313. Vang., J.f.O. 1855, 343. 



J. W. v. MiJLL., J.f.O. 1856, 230. Hornhuber, Vög. Ung. 1856, 



31. Jack., N-a 1857, 384. A. v. Hom., J.f.O. 1859, 370. v. 



ScHRENCK, Amur 1860, 420. Coues, Pr. Phil. Ac. 1861, 180, 229; 



Key to N. Am. Orn. 1872, 256; B. of N.W. 1874, 490. Reinh., Ibis 



1861, 11. Irby, Ibis 1861, 240. Tristr., Ibis 1862, 277. Rådde, S.O. 



Sib. 1863, 20. Althum, J.f.O. 1863, 120. Blak., Ibis 1863, 132. 



Rowley, Ibis 1863, 222. C. A. Wright, Ibis 1864, 148; 1869, 251. 



