524 



SUMPSNÄPPA. 



tringä alpina. 



Rfhl vid Köln; ävensom Brahts, hvilken anser henne lika med Tr.alpina, 

 förekommande vid Rhen. Erhållen vid Öder, Tobias. Namnes från Öster- 

 rike av Finger, är der sällsynt, ej funnen i trakten av Wien eller i Nedre 

 Österrike, Gr. Marschall, v. Pelzeln. 



I Holland skall hon, enl. Schlegel, häcka i Friesland, hvarest hon 

 förekommer vår och höst i stort antal ; enkla par häcka, Albarda. 



I Belgien skall hon vara sällsynt, omnämnes dock av de Selys och 

 DuBOis, av hvilka åtminstone den förre anser henne vara en lokalform. 



Ibland foglarna på Malta omnämnes hon (men icke Tr, alpina) av C. 

 A. Wright. 



v. D. MtHLE erhöll henne bland samslägtingar i Grekland; även Lin- 

 dermater nämner henne. 



(Sperling omtalar Tr, Schinzi från Mozambik och Zanzibar, men den 

 synes vara = Tr. Bonapartei Schleg., likasom de engelska och amerikan- 

 ska författarnes.) 



Liknar till levnadssättet och födoämnena Tr. alpina Brehm. Enligt 

 Kjjerbölling uppehåller hon sig ofta skild från andra arter, träffas dock 

 även i sällskap med sådana, som leva av samma födoämnen som hon. 

 Locktonen är svagare än den hos Tr. alpina: 'trri' eller 'trry', stundom 'tirr', 

 under häcktiden 'tjärärären' (Kjjbrb.). 



Boet träffas på en äng bland gräs eller mossa, är forfärdigadt av rötter 

 eller gräs i en fördjupning. 



Ägg 4, päronformiga, smalare än äggen av Tr. alpina, släta, glänsande; 

 porer föga synliga; hos somliga grågula fläckar, olivgula, olivbruna och oliv- 

 färgade, tydliga och bleka; andra: gulgrå fläckar, olivgula, grå och bruna; 

 andra: gulgrå fläckar och prickar olivgula, grå och bruna, få kastanjebruna; 

 andra: gulgrå fläckar, små, och prickar olivgula, gråbruna och kastanjebruna, 

 täta å storändan. Andra med olivgrå fläckar, ljust leverbruna, tilltagande å 

 tjockändan, som även hade mörkbruna fläckar. Proportionerna hos de 

 förstnämnda överensstämma med dem, som angivas av v. Preen, som säger, 

 att äggen äro 3, gulgröna, mera päronformiga än vanliga, skal finare och 

 hårdt, fläckar täta, roströda. Kj^brbölling säger, att äggen äro finare mar- 

 morerade än hos Tr. alpina. — Brisson, som citerar Aldrovand och Jonston, 

 säger, att hon alldeles liknar Tr. alpina, men är endast mindre, och att hon 

 besökte samma platser. Naumann anser den, Tringa Schinzi, för god art, 

 men säger sjelv VII p. 4:66, att han blev övertygad derom, då han erhöll en 

 sådan i vårdrägt och en mycket större hona av Tr. alpina, Blasius fann 

 övergångar emellan båda. 



Detta är allt hvad jag i den mycket vidlyftiga litteraturen funnit an- 

 gående denna fogel. 



Av de beskrivningar vi lemnat torde framgå, att de alla tillhöra samma 

 art, ävensom att vi icke inom vårt land funnit några individer, som kunna 

 frånskiljas såsom egen art, oaktadt flere icke äro större än den s. k. Tr. 

 Schinzi. — Att vi icke funnit något stöd för den av några författare utta- 

 lade åsigten, att gamla fjädrar omfärgas och derefter bliva helbräddade, fram- 

 går även av det föregående. 



Cinclus. Tringa Gesn., Av. 1555, 592 (handlar även om 'Hirundo aquatica! 

 = Cinclus aquaticus L.). Aldr., Orn. III 1665, L. 20, C. 56, p. 139. 

 JoNST., Av. 1657, 112. 

 ^Alauda marina Bellon 1555.' 

 Junco Schosniclus Aldr., 1. c. C. 55, p. 139. 

 Tringa quarta, Hirundo aquatica JoNST., 1. c. p. 112. 

 IJunco Belloni Jonst., 1. c. Tab. 53. 



Dunlin septentrionalum Anglorum WiLLUGHBT, Orn. 1676, 226. 

 Cinclus prior Aldr., Ray, Syn. 1713, 110, 130, n. 11 -f Dunlin. 

 Schosniclus M(ERING, Av. Gen. 1752, 77. 



Tringa alpina L., S.N. X 1758, 149; Fn. II 1761, 64; S.N. XII 1766, 249. 

 Brunn., Orn. 1764, 52. Ph. Mull., L. Nat. S. II 1773, 410. Mull., 

 Prodr. 1776, 25 -f n. 208. Fabr., Fn. 1780, 111. Mohr, Is1.N.1786, 

 46. Berg., Tal II 1787, 102. Gm., L. S.N. 1788, 676. Lath., Ind. 

 II 1790, 736. Lath. Bechst., III, i 1796, 156. Retz., Fn. 1800, 185. 

 Landt, Fffir. 1800, 267. Met., Wetter. Ann. 1809, 54. Sabine, Träns. 

 L. S. 1819, 534; Isis 1828, 98. Kuhl, Beitr. III 1820, 85. Faber, 

 Prodr. 1822, 29; Hochn. Yög. 1826, 3, 13 etc; Isis 1826, 323. Boie, 

 Isis 1822, 561. Nilss., Orn. II 1822, 90; Färgför. Fys. S. Tidskr. 

 1824, 40; Fn. II 1858, 241 Ekstr., V. A. Handl. 1826, 167. Bonap., 

 Ann. Lyc. 1828, 317. Graba, Faer. 1830, 67; ref. Isis 1833, 766. Naum., 

 V. D. VII 1834, 426. Hornsch. Schill., Verz. 1837, 16. Rasch, 

 Mag. f. Nat. 1838, 377. Wikstr., Stockholmstrakt. 1839, 102, 106. 

 Landb., Isis 1842, 196; N-a 1855, 85. Malm, Kr0y. Tidsskr. 1844, 

 205; Fn. 1877, 282. Wall., Öfv. V. A. Förh. 1849, 310; N-a 1854, 

 253. v. Heugl., N-a 1850, 2 H. 64. Z and., N-a 1850, 2 H. 54. Kj^rb., 

 N-a 3 II 1850, 46; Danm. Fugl. 1852, 280. Lillj., V. A. H. 1850, 

 322; N-a 1852, 114. Cederstr., Carlst. fogl. 1851, 10. W. v. Wright, 

 Göt. Handl. 1851, 67. Ruhl, N-a 1852, 3 H. 53. Negel., N-a 1853, 

 60. Tob., J.f.O. 1853, 214. Hammargr., N-a 1853, 295. Schrad, 

 PlssL., J.f.O. 1853, 307. Schill., J.f.O. 1853, 374. Westerl., Göth. 

 Handl. 1853-4, 70. Yang., J.f.O. 1855, 343. White, Gerh., N-a 1855, 

 383. Nyländer, M. v. Wright, Resa 1856, 84. v. MtJLL., J.f.O. 1856, 

 230, KRtJPER, N-a 1857, 16. J. v. Wright, Öfv. V. A. Förh. 1857, 



